OECD >Multilingual Summaries

OECD Employment Outlook 2016

Summary in Slovenian

Pogled OECD na področje zaposlovanja 2016

Povzetek v slovenščini

Vrzel v delovnih mestih po krizi se končno zapira, vendar se morajo vlade spoprijeti z nizko kakovostjo delovnih mest in neenakimi možnostmi na trgu dela

Pogoji na trgu dela se v državah OECD še naprej izboljšujejo, delež zaposlenih med delovno sposobnim prebivalstvom pa se bo leta 2017 – skoraj deset let po začetku globalne finančne krize – predvidoma vrnil na predkrizno raven. Po drugi strani je okrevanje še naprej neenakomerno, brezposelnost pa ostaja precej previsoka v znatnem številu evropskih držav OECD. Tudi v državah, v katerih je bila ohlapnost trga dela presežena, so delovna mesta nizke kakovosti in visoka raven neenakosti na trgu dela problematični. Mnogi delavci, ki so izgubili zaposlitev med veliko recesijo, so zdaj znova zaposleni, a rast plač ostaja omejena, stres na delovnem mestu pa pogost. Številni delavci, ki so izgubili zaposlitev v proizvodnji in gradbeništvu med recesijo, so ugotovili, da jim njihove spretnosti, znanja in izkušnje ne pomagajo pri iskanju zaposlitev na bolje plačanih delovnih mestih, ki jih ustvarja storitveni sektor.

Nizko kvalificirani mladi, ki so izključeni iz zaposlovanja in izobraževanja, tvegajo, da bodo na trgu dela trajno zapostavljeni

Kljub splošnemu izboljšanju na trgu dela ranljive skupine, kot so nizko kvalificirani mladi, ki niso niti zaposleni niti se ne izobražujejo ali usposabljajo (tako imenovani NEETs), tvegajo, da bodo ostale zapostavljene. Leta 2015 je bilo na območju OECD v tej kategoriji 15 % 15–29‑letnikov, kar je zmerno povečanje glede na stanje tik pred globalno krizo leta 2007. Na območju OECD v povprečju 38 % vseh NEET ni dokončalo srednješolskega izobraževanja in je zanje tudi manj verjetno kot za bolj izobražene NEET, da aktivno iščejo zaposlitev (33 % proti 45 %). Skoraj tretjina nizko kvalificiranih NEET živi v brezposelnem gospodinjstvu (to je gospodinjstvu, v katerem ne živi nobena zaposlena odrasla oseba), kar kaže na to, da se mnogi v tej skupini soočajo z nizkimi tekočimi dohodki in omejenimi možnostmi na trgu dela. Za številne pripadnike te ranljive skupine bo verjetno potrebna ciljno usmerjena pomoč, da bi lahko izboljšali njihove dolgoročne zaposlitvene možnosti.

Način izkoriščanja spretnosti in znanj na delovnem mestu vpliva na produktivnost, plače in zadovoljstvo pri delu; delodajalci in vlade bi morali storiti več za podpiranje boljše izrabe spretnosti in znanj

Stopnja, po kateri delavci pri delu uporabljajo svoje spretnosti in veščine obdelave informacij, je pomemben dejavnik produktivnosti, plač in zadovoljstva na delovnem mestu. Nova analiza izrabe spretnosti in znanj – ki temelji na podatkih za več kot 25 držav OECD, sodelujočih v Raziskavi o spretnostih in znanjih odraslih – dokazuje pomembnost izrabe spretnosti in znanj ter identificira številne dejavnike, ki jo lahko izboljšajo. Z znatno boljšo izrabo spretnosti in znanj na delovnem mestu so povezane zlasti visokozmogljive delovne prakse, kot so skupinsko delo, kroženje na delovnih mestih, dodatno nagrajevanje in prožnost delovnega časa. Globalizacija in delokalizacija (offshoring) prav tako vplivata na izkoriščanje spretnosti in znanj, a je njun vpliv lahko bodisi pozitiven bodisi negativen – odvisno od položaja podjetij države znotraj svetovnih vrednostnih verig (global value chains). Tudi določene institucije trga dela, vključno s kolektivnimi pogodbami in minimalnimi plačami, lahko izboljšajo izrabo spretnosti in znanj v večini primerov. Pogled opredeli možnosti politik za izboljšanje izkoriščanja spretnosti in znanj ter jih ponazori s primeri učinkovitih praks v posameznih državah.

Strukturne reforme lahko povzročijo kratkoročno zmanjšanje zaposlenosti, a vlade hkrati lahko sprejmejo ukrepe, s katerimi lahko zmanjšajo ali se celo izognejo tem stroškom

Med ekonomisti velja široko soglasje, da imajo strukturne reforme trgov proizvodov in dela v povprečju pozitivne dolgoročne učinke, ker zvišajo splošno učinkovitost. Toda strukturne reforme lahko na kratki rok povzročijo tudi stroške prilagajanja na trgu dela. Nova analiza podatkov na ravni gospodarskih panog kaže, da reforme, ki znižujejo ovire za vstop in stroške odpuščanja, ustvarjajo nezanemarljive prehodne izgube zaposlitev, rezultat, ki ga dopolnjujejo ugotovitve študij primera treh pred kratkim uveljavljenih reform na področju zakonodaje o varnosti zaposlitve (EPL). Vendar se izkaže, da so ti kratkoročni stroški nižji ali celo neobstoječi, če so te reforme sprejete v času gospodarske rasti. V Pogledu so navedene tudi možnosti politik, ki lahko pomagajo zmanjšati kratkoročne stroške na področju zaposlovanja, kot so kombinacija reforme za lažje zaposlovanje in odpuščanje z reformami kolektivnih pogodb in nadomestil za brezposelnost.

Zapiranje vrzeli med spoloma v gospodarstvih v vzponu ostaja pomemben izziv

Kljub napredku brez primere v zadnjem stoletju vrzeli med spoloma na trgu dela vztrajajo po vsem svetu in so še posebej izrazite v gospodarstvih v vzponu. Čeprav se je delež delovnih mest, ki jih zasedajo ženske, povečal, imajo delavke še naprej slabša delovna mesta kot moški. Pogled prikaže aktualno sliko vrzeli med spoloma za 16 gospodarstev v vzponu, ki predstavljajo več kot polovico svetovnega prebivalstva. Poudarja zadnje trende mnogih učinkov trga dela in opredeli njihove ključne dejavnike. Posebej podrobno analizira plačno vrzel med spoloma, ki vztraja po svetu, in jo razdeli na posamezne sestavine. Na podlagi teh številnih ugotovitev določi celovit niz vzvodov politik za zapiranje vrzeli med spoloma.

Summary of
OECD (2016), OECD Employment Outlook 2016, OECD Publishing.
http://dx/doi.org/10.1787/empl_outlook-2016-en

© OECD

Ta povzetek ni uradni prevod OECD.

Reproduciranje tega povzetka je dovoljeno pod pogojem, da so navedene avtorske pravice OECD in naslov originalne publikacije.

Večjezični povzetki so prevedeni izvlečki publikacij OECD, ki so v izvirniku izdane v angleškem in francoskem jeziku.

Na razpolago so brezplačno v spletni knjigarni OECD www.oecd.org/bookshop

Za več informacij se obrnite na Enoto OECD za pravice in prevode, Direktorat za javne zadeve in komunikacije na: rights@oecd.org ali prek faksa: +33 (0)1 45 24 99 30.

OECD Rights and Translation unit (PAC)
2 rue André-Pascal, 75116
Paris, France

Obiščite našo spletno stran www.oecd.org/rights