OECD >Multilingual Summaries

OECD Employment Outlook 2016

Summary in Hungarian

OECD foglalkoztatási kilátások 2016

Összefoglalás magyarul

A válságot követő foglakoztatási szakadék végre bezárulni látszik, ám a kormányoknak most a rossz munkaszínvonal és az egyenlőtlen munkaerőpiaci lehetőségek problémájával kell foglalkozniuk

Az OECD‑országokban folytatódik a munkaerőpiaci feltételek javulása, a foglalkoztatott munkaképes korú lakosság aránya pedig az előrejelzések szerint 2017‑ben – csaknem tíz évvel a globális pénzügyi válság beköszönte után – visszaáll a válság előtti szintre. A fellendülés azonban továbbra sem egyenletes és a munkanélküliség számos európai OECD‑országban még most is túlságosan magas. Az alacsony színvonalú munkák és a magas szintű munkaerőpiaci egyenlőtlenség még azokban az országokban is gondot jelent, amelyek felszívták a munkaerőpiaci pangást. A gazdasági világválság alatt állásukat vesztett munkavállalók közül sokaknak már ismét van munkájuk, de a bérnövekedés még mindig visszafogott, és gyakori jelenség a munkahelyi stressz. A gazdasági világválság alatt a termelési és az építőipari szektorban munka nélkül maradt munkavállalók közül sokan azzal szembesültek, hogy szakképesítésük és tapasztalatuk nem teszi őket alkalmassá a szolgáltató szektorban létrejövő jobban fizető munkakörök betöltésére.

Az alacsonyan képzett, a foglalkoztatásban és az oktatásban egyaránt részt nem vevő fiatalok tartósan lemaradnak a munkaerőpiacon

A munkaerőpiaci teljesítmény általános javulása ellenére a sérülékeny csoportokat, mint például azokat az alacsonyan képzett fiatalokat, akik sem a foglalkoztatásban, sem az oktatásban, sem a szakképzésben nem vesznek részt (az úgynevezett NEET‑csoport), a lemaradás veszélye fenyegeti. 2015‑ben az OECD‑térségben élő 15–29 évesek 15%‑a ebbe a kategóriába tartozott; ez az arány kis mértékben magasabb, mint 2007‑ben, közvetlenül a globális válságot megelőzően. Az OECD‑térség átlagát tekintve a NEET‑csoportba tartozó összes fiatal 38%‑a nem fejezte be felső középfokú tanulmányait, és kisebb valószínűséggel keres aktívan munkát, mint a NEET‑csoportba tartozó jobban képzett fiatalok (33% szemben a 45%‑kal). A NEET‑csoportba tartozó alacsonyan képzett fiatalok csaknem egyharmada munkanélküli háztartásban él (azaz olyan háztartásban, ahol egyetlen felnőttnek sincs munkája), ami arra utal, hogy a csoport számos tagját az alacsony folyó jövedelem mellett a korlátozott munkaerőpiaci lehetőségek problémája is érinti. E sérülékeny csoport számos tagjának nagy valószínűséggel célzott támogatásra lenne szüksége hosszú távú karrierkilátásai javításához.

Az, hogy miként használják a készségeket a munkában, hatással van a termelékenységre, a bérekre és a munkaelégedettségre, ezért a munkáltatóknak és a kormányoknak többet kellene tenniük a készségek hatékonyabb használatának elősegítése érdekében

Az, hogy milyen mértékben használják a munkavállalók információfeldolgozási készségeiket a munkában, erősen meghatározza a termelékenységet, a béreket és a munkaelégedettséget. A készségek alkalmazását vizsgáló új elemzés – mely a felnőttek készségeit vizsgáló felmérésben résztvevő 25 OECD‑ország adataira támaszkodik – dokumentálja a készségek használatának fontosságát, és számos olyan tényezőt határoz meg, amelyekkel javítható a készségek használata. Különösen a kimagasló teljesítményt nyújtó munkavégzési gyakorlatok, mint például a csapatmunka, a munkakör‑rotáció, a bónuszfizetés és a rugalmas munkaidő hozható összefüggésbe a jelentősen jobb munkahelyi készséghasználattal. A globalizáció és a munkahelyek külföldre költöztetése ugyancsak hatással van a készségek használatára, ám ezek hatása pozitív és negatív is lehet attól függően, hogy egy adott ország vállalatai hol helyezkednek el a globális értékláncokban. Bizonyos munkaerőpiaci intézmények – többek között a kollektív szerződés és a minimálbérek – a legtöbb esetben szintén javítják a készségek használatát. A kiadvány meghatározza a készséghasználat javítását célzó politikai lehetőségeket, és a hatékony gyakorlatokra konkrét országpéldákat hozva mutatja be azokat.

A strukturális reformok rövid távon foglalkoztatási veszteségeket eredményezhetnek, de a kormányok tehetnek lépéseket ezen költségek csökkentése, vagy akár elkerülése érdekében

A közgazdászok körében széleskörű egyetértés tapasztalható abban a kérdésben, hogy a termék‑ és munkaerőpiacok strukturális reformjai nagy átlagban pozitív hosszú távú hatásokkal járnak, mivel növelik az általános termelékenységet. Ezek a strukturális reformok azonban rövid távon korrekciós költségeket is előidézhetnek a munkaerőpiacon. Egy ipari szintű adatokat vizsgáló új elemzés rámutat arra, hogy a belépést gátló akadályok és az elbocsátási költségek csökkentését célzó reformok nem elhanyagolható mértékű átmeneti foglalkoztatási veszteségeket indukálnak – ezt a tényt három nemrégiben megvalósított foglalkoztatásvédelmi szabályozási reformot tárgyaló esettanulmány is alátámasztja. Ezek a rövid távon jelentkező költségek azonban a jelek szerint alacsonyabbak vagy akár fel sem merülnek, ha az ilyen jellegű reformokat gazdasági bővülés során vezetik be. A kiadvány olyan politikai lehetőségeket is meghatároz, amelyek segíthetnek a rövid távú foglalkoztatási költségek csökkentésében. Ilyen lehet például a munkaerő‑felvételi és elbocsátási szabályok megkönnyítését célzó reform kombinálása a kollektív szerződések vagy a munkanélküli támogatások reformjával.

A nemek közötti különbség felszámolása a feltörekvő országokban továbbra is fontos kihívás

Az elmúlt évszázadban elért példátlan előrehaladás ellenére még mindig fennáll a nemek közötti egyenlőtlenség a munkaerőpiacon, és különösen a feltörekvő gazdaságokban jelentkezik markánsan. Bár a nők által betöltött munkakörök aránya nőtt, a női munkavállalók továbbra is rosszabb munkakörökben dolgoznak a férfiaknál. A kiadvány aktuális képet fest a nemek közötti különbségekről a világ népességének több mint felét kitevő 16 feltörekvő gazdaságban. Kiemeli a munkaerőpiaci helyzet alakulásának aktuális trendjeit és meghatározza azok fő mozgatórugóit. Különösen részletesen elemzi és különálló elemekre bontja a világszerte fennálló nemek közötti fizetési különbségeket. Végül pedig e bizonyítékok gazdag tárházára építve meghatározza a nemek közötti különbségek felszámolásához szükséges politikai eszközök átfogó rendszerét.

Summary of
OECD (2016), OECD Employment Outlook 2016, OECD Publishing.
http://dx/doi.org/10.1787/empl_outlook-2016-en

© OECD

Ez az összefoglalás nem hivatalos OECD fordítás.

Ez az összefoglalás abban az esetben másolható, ha megemlítésre kerül az OECD szerzői joga és az eredeti kiadvány címe.

A többnyelvű összefoglalások az eredetileg angol ill. francia nyelvű OECD kiadványok kivonatos fordításai.

Az OECD on-line könyvesboltban díjmentesen állnak rendelkezésre: www.oecd.org/bookshop

További információ kérhető a Közügyi és Kommunikációs Igazgatóság Jogi és Fordítási Csoportjától: rights@oecd.org, fax: +33 (0)1 45 24 99 30.

OECD Rights and Translation unit (PAC)
2 rue André-Pascal, 75116
Paris, France

Látogasson el honlapunkra: www.oecd.org/rights