OECD >Multilingual Summaries

OECD Business and Finance Outlook 2016

Summary in Hungarian

OECD üzleti és pénzügyi kilátások 2016

Összefoglalás magyarul

Az OECD idei üzleti és pénzügyi kilátások című kiadványának témája a fragmentáció: a nem egységes struktúrák, politikák, szabályok, törvények és iparági gyakorlatok, amelyek láthatólag akadályozzák az üzleti hatékonyságot és a termelékenységnövekedést. A jelenség a globális gazdaság minden szintjén megnyilvánul, a globális makrogazdasági kérdésektől kezdve a szektorális és mikrogazdasági kérdéseken át a jogi kérdésekig.

Fragmentáció a globális gazdaságban: a pénzügyi piacok és a termelékenység

A globális gazdaság két jelentős ellenszél kereszttüzébe került: az egyik a beruházásigényes árupiaci szuperciklus irányváltása, a másik pedig a pénzügyi válság utóhatása, valamint az újraszabályozás és az alacsony, illetve negatív kamatlábak kölcsönhatása következtében a fejlett gazdaságokban jelentkező „L‑alakú” fellendülés. A kamatlábak normalizálása és az eszközárak fenntartható fellendülése bizonyíthatóan attól függ, hogy melyik globális forgatókönyv kerül előtérbe: a jegybankok által kedvelt, az infláció visszaszorítását előtérbe helyező politikák, valamint az egyes szektorokban és országokban jelentkező túlzott beruházások és felesleges kapacitások kezelését szolgáló „kreatív rombolási” fázis elkerülése, vagy a termelékenységnövelést előtérbe helyező politikák, amelyek eredményeképpen gyorsabban valósul meg a strukturális kiigazítás.

A legjobb forgatókönyv az lenne, amelynek köszönhetően javulna a válság utáni időszak alacsony aggregált termelékenységnövekedése. A világ több mint 11 000 legnagyobb, tőzsdén jegyzett, nem pénzügyi és nem ingatlanfejlesztő vállalatának 20 különféle ipari szektorból származó társasági és szektorális értéknövelt adatai alapján elemzésre kerültek a cégszintű termelékenységi eredmények, és javaslatok születtek a javításukat szolgáló prioritásokra vonatkozóan. Ezen vállalatok termelékenységnövekedéshez való hozzájárulása minden egyes szektorban rendkívül szűk bázisú, ami a termelékenységi nyereségnek a teljes gazdaságban való lassú szétterjedését jelzi. A legjobb teljesítményt bizonyos – a tőkeberuházásokkal, az értékesítéssel, az osztalékfizetési és részvény‑visszavásárlási politikákkal, a kutatás‑fejlesztési költségek elszámolásával, az adósság és a saját tőke arányával, valamint a fúziós és akvizíciós tevékenységekkel kapcsolatos – vállalati pénzügyi döntések ösztönzik.

Fragmentáció szektorális és mikrogazdasági szinten

A kutatás‑fejlesztés (K+F) a termelékenységnövekedés és terjedésének egyik legfontosabb ösztönzője. Ennek megfelelően a közpolitikának fontos szerepe van az előmozdításában. A fiskális ösztönzőket, többek között az adópolitikákat a konkrét korlátozásokra, akadályokra vagy szinergiákra kell irányítani a kutatás‑fejlesztésbe és az innovációba történő beruházások kívánt szintje elérésének elősegítése érdekében. Minden esetleges adókedvezményt az adott ország általános adópolitikáinak, szélesebb körű innovációs politikai mixének és egyéb K+F politikáinak összefüggésében kell vizsgálni. Egy ország K+F tevékenységének fokozása nem szükségképpen vezet a globális innováció átfogó növekedéséhez, ha a fokozott K+F tevékenység pusztán csak áthelyeződik egy másik országból.

A tőzsdei szektorban bekövetkezett strukturális változások az értékpapírpiac fragmentációjára is kiterjedtek, mely fragmentáció az értéktőzsde‑szerű kereskedőhelyek – többek között az alternatív kereskedőrendszerek és a multilaterális kereskedési rendszerek – számának növekedése, valamint a sötét (nem megjelenített) és a megvilágított (megjelenített) kereskedés elkülönülése következtében jött létre. Cégszintű adatokon alapuló statisztikák állnak rendelkezésre a különféle kereskedőhelyeken zajló értékpapír‑kereskedelem relatív megoszlására, valamint a különböző kereskedési jellemzőkre, többek között az ajánlatok méretére, a vállalati fókuszra, a sötét és megvilágított kereskedés összvolumenére vonatkozóan.

A tiszta energia az egyik olyan fontos szektor, amelyben a piaci fragmentációt kezelni szükséges. A megújuló áramtermelésbe történő beruházások növelése kritikusan fontos az áramtermelő szektor általi üvegházgáz‑kibocsátás csökkentéséhez, és következésképpen a 2015‑ös párizsi klímaegyezmény megvalósításához. A javuló költség‑versenyképesség ellenére a megújuló projektekbe történő beruházásokat összességében még mindig korlátozzák a politikai és a piaci akadályok. Ezek meggátolják a megtérülést ígérő projektek elégséges állományának kialakítását, emellett a megújuló áramtermelő projektek kockázat‑megtérülés profiljára is hatással vannak.

Végezetül pedig a különböző társadalmi‑gazdasági csoportok nyugdíjkorhatárkor várható további élettartamában jelentkező különbségek nemcsak a biztosítási szektor és a nyugdíjalapok, hanem a közpolitika számára is problémákat vetnek fel. Egyes OECD‑országok oktatási, jövedelmi és foglalkoztatási adatai azt bizonyítják, hogy a magasabb társadalmi‑gazdasági csoportokba tartozók hosszabb ideig élnek az alacsonyabb társadalmi‑gazdasági csoportokba tartozóknál, és ezek a különbségek idővel még tovább nőhetnek. Ennek következtében a nyugdíjalapok és a biztosítók számára még nagyobb kihívást jelent az élettartam‑kockázat kezelése. Ugyanakkor ez arra is lehetőséget ad, hogy a nyugdíjazási megoldásokat jobban a különböző társadalmi szegmensek igényire lehessen szabni. A politikai döntéshozóknak biztosítaniuk kell, hogy a nyugdíjakhoz és a nyugdíj‑megtakarításokhoz való hozzáférést szabályozó előírások ne hozzák hátrányos helyzetbe az alacsonyabb társadalmi‑gazdasági osztályokba tartozókat.

A jogi keretrendszerek országok közötti fragmentáltsága

Az egyes országok eltérő törvényei és jogi rendszerei feleslegesen fragmentálják a gazdasági környezetet azáltal, hogy különbözőképpen kezelik a hasonló tevékenységeket. A külföldi vesztegetés például az egyik olyan terület, ahol ez problémát jelent. Számos joghatóságban nem elég szigorúak a szankciók, így a külföldi megvesztegetés vonzó befektetést jelenthet. Más joghatóságokban a külföldi megvesztegetést szigorúan büntetik, bár a szankciók egy részét nem támasztja alá hatékony végrehajtás. Az ösztönzők és a visszatartó tényezők e szövevényét a „külföldi megvesztegetésbe tett befektetés” „nettó jelenértékének” szimulációjával vizsgáljuk bizonyosságot és bizonytalanságot egyaránt feltételezve. A szimulációk azt mutatják, hogy a megvesztegetésért kiszabott bírságok számos joghatóságban túlságosan alacsonyak.

A beruházási egyezmények képviselik a másik olyan területet, ahol a jogi keretrendszerek fragmentálják a környezetet. Az ilyen egyezmények két vagy több kormány között köttetnek, és jellemzően a külföldi befektetők befektetései számára biztosítanak védelmet arra az esetre, ha a fogadó ország kormánya megszegné az egyezményt, pl. kártalanítás nélküli kisajátítás, diszkrimináció vagy nem „tisztességes és igazságos” bánásmód révén. A beruházási egyezményekben alkalmazott szabályok egyedi kombinációja – többek között az egyezmény értelmében védelmet élvező részvényesek számára megtérítendő veszteségek fajtáira vonatkozó szabályok, valamint a kormányok elleni perekben a védelmet élvező befektetők számára elérhető kártérítési lehetőségekre vonatkozó szabályok – különböző jogokkal rendelkező különböző részvényesi osztályokat teremt. Ez nem kívánatos jelenség, ugyanis lehetővé teszi, hogy a védelmet élvező részvényesek a vállalat hitelezői és más részvényesek kárára vonjanak ki vagyont a vállalatból.

Főbb megállapítások és következtetések

A monetáris könnyítés elérte határait a globális gazdaság legnagyobb részének stimulálása tekintetében. A jobb teljesítmény kulcsa a strukturális reformok bevezetése a politikai területek széles körére kiterjedően az üzleti teljesítményt és a termelékenységet visszafogó fragmentáltság csökkentése érdekében. Ez ösztönzőleg hat a bővülő iparágakban – például a megújuló áramtermelő szektorban – szükséges beruházásokra az árupiaci szuperciklus irányváltása közepette, emellett fellendíti az innovációt és fokozza az innováció előnyeinek terjedését, így a sok évnyi stagnálás után újra beindítja a termelékenységnövekedést.

Summary of
OECD (2016), OECD Business and Finance Outlook 2016, OECD Publishing.
http://dx/doi.org/10.1787/9789264257573-en

© OECD

Ez az összefoglalás nem hivatalos OECD fordítás.

Ez az összefoglalás abban az esetben másolható, ha megemlítésre kerül az OECD szerzői joga és az eredeti kiadvány címe.

A többnyelvű összefoglalások az eredetileg angol ill. francia nyelvű OECD kiadványok kivonatos fordításai.

Az OECD on-line könyvesboltban díjmentesen állnak rendelkezésre: www.oecd.org/bookshop

További információ kérhető a Közügyi és Kommunikációs Igazgatóság Jogi és Fordítási Csoportjától: rights@oecd.org, fax: +33 (0)1 45 24 99 30.

OECD Rights and Translation unit (PAC)
2 rue André-Pascal, 75116
Paris, France

Látogasson el honlapunkra: www.oecd.org/rights