OECD >Multilingual Summaries

International Migration Outlook 2018

Summary in Swedish

Internationell migrationsöversikt 2018

Sammanfattning på svenska

Huvudtrender

Preliminära uppgifter visar att drygt 5 miljoner nya lagliga migranter bosatte sig permanent i OECD‑länderna under 2017. Det är första gången sedan 2011 som migrationen till OECD‑området minskar (omkring 5 % färre än 2016). Minskningen beror dock på att antalet erkända flyktingar minskade kraftigt under 2017, medan andra migrationskategorier förblev oförändrade eller ökade.

Efter två år med rekordmånga asylansökningar i OECD‑länderna minskade antalet kraftigt under 2017. Då kom det in 1,23 miljoner ansökningar, vilket fortfarande är betydligt fler än alla andra år före 2015 som det finns statistik för. Migranterna kom framförallt från tre länder: Afghanistan, Syrien och Irak. Under 2017 tog Förenta staterna emot flest asylansökningar av OECD‑länderna (330 000 ansökningar), följt av Tyskland (198 000).

De flesta som bosatte sig permanent i OECD‑området, nästan 40 %, gjorde detta genom anhöriginvandring (familjeåterförening, familjebildning och medföljande familjemedlemmar). Den kraftiga ökning som noterades i denna kategori under perioden 2015–2016 vände den nedåtgående trend som inleddes 2010.

Årets migrationsöversikt innehåller för första gången en konsoliderad siffra för alla kategorier av tillfällig arbetskraftsmigration till OECD‑länderna tillsammans. Dessa kategorier består av internationella rekryteringar av säsongsarbetare och andra tillfälliga utländska arbetstagare, arbetstagare inom EU som av sina arbetsgivare skickas ut för att arbeta i andra EU‑länder enligt lokala avtal (utstationerade arbetstagare) och personer som är föremål för företagsintern förflyttning. Under 2016 registrerades sammanlagt över 4,2 miljoner tillfälliga utländska arbetstagare i OECD‑området, vilket motsvarar en ökning med 11 % jämfört med året före. De länder som tog emot flest tillfälliga utländska arbetstagare var Polen (672 000, varav merparten från Ukraina) och Förenta staterna (660 000, varav merparten från Indien).

Omkring 3,3 miljoner internationella studenter gick en högre utbildning i ett OECD‑land, vilket var en ökning med 8 % jämfört med året före. I Förenta staterna noterades 2016 att antalet studentvisum minskat kraftigt den senaste tiden (en minskning med 27 %). Under 2015 utgjorde de internationella studenterna i genomsnitt 9 % av alla studenter som var inskrivna vid ett lärosäte för högre utbildning i OECD‑länderna. De utgjorde 14 % av alla studenter som studerade en masterutbildning och 24 % av alla doktorander.

Under 2017 ökade sysselsättningen bland migranter i OECD‑länderna med i genomsnitt 1 procentenhet till 67,1%. Arbetslösheten bland migranter minskade med i genomsnitt 1 procentenhet till 9,5 % och den genomsnittliga skillnaden i arbetslöshet till inrikes födda minskade till 3 procentenheter under 2017. Denna utveckling berodde till viss del på betydande förbättringar i vissa EU‑länder.

På det politiska området fortsatte många länder att justera migrationsvägarna för högkvalificerade utländska arbetstagare. De justerade bland annat urvalskriterierna för permanenta program och såg över villkoren för tillfälliga program. Startup‑visumen blir allt vanligare medan investerarprogrammen håller på att ses över och stramas åt. Möjligheterna till familjeåterförening är också ett område som är föremål för politiska förändringar.

De senaste flyktingströmmarnas inverkan på arbetsmarknaden

För de europeiska länderna som helhet beräknas de senaste flyktingströmmarnas relativa inverkan på den arbetsföra befolkningen uppgå till högst 0,4 % i december 2020. Eftersom flyktingarnas sysselsättningsgrad i regel är mycket låg under den första tiden i värdlandet beräknas deras sammanlagda nettoeffekt vara ännu mindre, knappt 0,25 % i december 2020.

I de länder som totalt sett påverkas mest väntas effekterna vara mycket större i vissa segment av arbetsmarknaden, t.ex. bland unga lågutbildade män. Eftersom detta redan är en utsatt grupp av befolkningen i de flesta länder behövs välriktade åtgärder för att ge dem lämpligt stöd.

Anställandet av utländska arbetstagare utan arbetstillstånd

Anställandet av utländska arbetstagare utan arbetstillstånd kan strida mot antingen migrationslagstiftning eller arbetsrättsliga regler. Att ta itu med problemet är därför både ett ekonomiskt och ett migrationspolitiskt mål.

OECD‑länderna bör därför försöka öka samordningen och samstämmigheten mellan brottsbekämpande myndigheter. De bör även öka medvetenheten bland både arbetsgivare och arbetstagare och förbättra kontrollsystemen för att förhindra anställandet av migrerande arbetskraft utan arbetstillstånd. I situationer där detta blir ett stort eller strukturellt problem kan länderna överväga att införa regulariseringsprogram. Dessa behöver vara noggrant utformade och åtföljas av lämpliga förändringar för att se till att det finns lagliga vägar för arbetskraftsmigration och kraftfullare verkställighetsåtgärder. Avslutningsvis bör de politiska åtgärderna för att bekämpa anställandet av utländska arbetstagare utan arbetstillstånd inte bara vidtas på nationell och sektoriell nivå utan även internationellt.

Huvudsakliga slutsatser

Invandrares integration på arbetsmarknaden

Mellan 2016 och 2017 sjönk arbetslösheten bland migranter i OECD‑området med över en procentenhet till 9,5 % och sysselsättningen ökade från 65,5 % till 67,1 %. Förbättringen var mer märkbar bland utrikes födda kvinnor.

Sysselsättningen är särskilt hög i vissa grupper av migranter. I EU är till exempel sysselsättningen bland EU‑migranter 5 procentenheter högre än för inrikes födda. I Förenta staterna var sysselsättningen bland mexikanska och afrikanska migranter för första gången på flera år 1 respektive 3 procentenheter högre än bland asiatiska migranter.

I OECD‑länderna fortsätter arbetet med att inrätta integrationsprogram för nyanlända migranter och flyktingar, med fokus på framförallt språkkunskaper och kompetensutveckling. Många länder har också utvecklat åtgärder för de mest sårbara grupperna, särskilt ensamkommande minderåriga och barn som kommer in sent i utbildningssystemet.

Flyktingarnas påverkan på arbetsmarknaden

De europeiska länderna tog mellan januari 2014 och december 2017 emot 4 miljoner nya asylansökningar, vilket var tre gånger så många som under den föregående fyraårsperioden. Under samma period (2014–2017) beviljades omkring 1,6 miljoner personer någon form av skydd.

För de europeiska länderna som helhet beräknas de senaste flyktingströmmarna ha en relativt liten inverkan på arbetsstyrkan, under 0,25 %, i december 2020. Vissa grupper (unga, lågutbildade män) i de hårdast drabbade länderna (Österrike, Tyskland, Sverige) är dock mer utsatta.

I frånvaro av eventuell återvandring till sina ursprungsländer kan antalet avslagna asylansökningar uppgå till totalt 1,2 miljoner i slutet av 2020. Hur detta påverkar den informella arbetsmarknaden beror på hur många som frivilligt återvandrar och hur effektiva verkställighetsåtgärderna är.

Anställande av utländska arbetstagare utan arbetstillstånd

De utländska arbetstagare som anställs utan arbetstillstånd är ofta relativt unga män. De sektorer som berörs mest av sådant olagligt anställande är jordbrukssektorn, byggsektorn, tillverkningssektorn och hushållsnära tjänster.

Summary of
OECD (2018), International Migration Outlook 2018, OECD Publishing.
http://dx/doi.org/10.1787/migr_outlook-2018-en

© OECD

Denna sammanfattning är inte en officiell OECD-översättning.

Reproduktion av denna sammanfattning är tillåten, om OECD:s upphovsrätt och publikationens titel på originalspråket nämns.

Flerspråkliga sammanfattningar är översatta utdrag ur OECD–publikationer, som ursprungligen publicerats på engelska och franska.