OECD >Multilingual Summaries

International Migration Outlook 2017

Summary in Hungarian

Nemzetközi migrációs kilátások 2017

Összefoglalás magyarul

Fő trendek

Az előzetes 2016. évi adatok szerint az állandó migrációs áramlás már a harmadik egymást követő évben mutat emelkedést az OECD‑térségben. 2016‑ban mintegy 5 millió fő vándorolt be az OECD‑országokba állandó letelepedési céllal; ez a szám jócskán meghaladja a korábbi csúcsértéket, melyet 2007‑ben, a gazdasági válságot megelőzően regisztráltak.

A 2015–2016. évi emelkedés fő mozgatórugója a humanitárius migráció volt, mely a 2015. január és a 2016. december közötti időszakban 1,5 millió fő bevándorlását eredményezte. 2015‑ben az Európai Unión belüli család‑újraegyesítési célú migráció és a szabad mozgásos migráció egyenként mintegy egyharmadát adta az OECD‑térségbe irányuló összes állandó migrációnak. Az öt fő származási ország 2015‑ben Kína, Szíria, Románia, Lengyelország és India volt. Az OECD‑országokba érkező új bevándorlók 29%‑a egy másik OECD‑országból érkezett.

Az ideiglenes bevándorlás mértéke is emelkedett az OECD‑térségben. 2015‑ben a cégen belüli nemzetközi mobilitás több mint 10%‑kal nőtt, az Európai Unióban kiküldetésen lévő munkavállalók aránya pedig 3%‑kal emelkedett. Számos országban nőtt az idénymunkások nemzetközi toborzásának mértéke, Lengyelországban pedig különösen meredek emelkedés volt tapasztalható.

2015‑höz hasonlóan az OECD‑országok 2016‑ban is több mint 1,6 millió új menedékkérelmet regisztráltak. Ezeknek csaknem háromnegyedét európai OECD‑országokban regisztrálták. Az OECD‑térségben regisztrált menedékkérelmek több mint 20%‑át szíriaiak, 13%‑át pedig afgánok nyújtották be. Németország 2016‑ban 720 000 hivatalos menedékkérelmet regisztrált, és az összes OECD‑ország közül itt adták be a lakosságszámhoz mérten a legtöbb kérelmet (0,9%).

A nemzetközi védelem iránti igény erősödésére válaszul számos OECD‑ország kibővítette letelepítési programjait. Számos országban azonban sokkal kedvezőtlenebbé váltak a feltételek az ENSZ 1951‑es menekültügyi egyezményének hatályán kívül eső védelmi státusszal rendelkezők számára. Sok ország megszigorítja a határellenőrzéseket, valamint szigorúbban ellenőrzi a belépést és az ott‑tartózkodást. Az OECD‑országok ugyanakkor folyamatosan felülvizsgálják és javítják a magasan képzett külföldi munkavállalók, vállalkozók és befektetők vonzását szolgáló politikáikat, melyek keretében több csatornát biztosítanak számukra a belépéshez, illetve jobb feltételeket az ott‑tartózkodáshoz.

Az OECD bevándorló lakosságának foglalkoztatottsági rátái 2016‑ban viszonylag stabil szinten maradva 67,4%‑on álltak, ami 1 százalékpontos emelkedést jelent az előző évhez képest. A külföldön születettek munkanélküliségi rátái azonban továbbra is magasabbak a helyben született társaikénál, különösen Európában.

A menekültválság közepette rengeteg erőfeszítés történt az újonnan érkezett menekültek és menedékkérők munkaerő‑piaci integrálásának elősegítését célzó, megfelelő politikai válaszok kidolgozására. Számos OECD‑ország diverzifikálta integrációs ajánlatait annak érdekében, hogy testreszabott intézkedéseket hozhasson, és hogy összehangolhassa az ajánlatokat a munkaerő‑piaci igényekkel. Kiemelt figyelmet fordítottak ugyanakkor a korai beavatkozásokra, mint például a készségek előzetes felmérésére, valamint az integrációs folyamat meggyorsítására, beleértve a programok időtartamának lerövidítését is. Több ország is kötelezővé tette az integrációs programokban való részvételt.

Családi migráció

Az elmúlt években az OECD‑térségbe irányuló állandó migráció fő csatornáját a négy alkategóriát (a családalapítást, a család elkísérését, a család újraegyesítését és a nemzetközi adoptálást) felölelő családi migráció jelentette. Más bevándorlói csoportokhoz hasonlítva a felnőtt családos bevándorlók lassan integrálódnak a befogadó ország munkaerőpiacába.

A családi migráció az újszülöttektől kezdve a nagyon idősekig a bevándorlók rendkívül változatos körét öleli fel, melyben mindenféle képzettségi szintű és az összes származási országból érkező személy képviselteti magát. Ez a sokszínűség különbözteti meg a családi migrációt a többi migrációs csatornától. Az OECD‑országok ezt az összetett jelenséget számos különböző családi migrációs szabállyal és rendelkezéssel szabályozzák.

A jogok elmúlt évtizedek alatti kiterjesztésével párhuzamosan szigorodtak a jogosultsági feltételek, valamint a tartózkodási engedély családi migráció keretében bevándorlók számára történő megadásának feltételei is. A családi migráció kezelése egyre összetettebb feladattá válik, amint megpróbálják összeegyeztetni a különféle prioritásokat és az egymással versengő politikai célkitűzéseket. Bár a családi migrációt kezelni szükséges, a kezelés hatókörét több korlát is szűkíti. A mostani családi migrációs politikák számára négy fő terület jelent kihívást: hogyan lehetne jobban előre jelezni a családi migrációs áramlás mértékét, hogyan lehetne egyensúlyt teremteni a családi migrációs szabályok és az országok azon igénye között, hogy vonzóak maradjanak a vonzani kívánt, munkavállalási céllal érkező bevándorlók számára, hogyan lehetne a családi migráció keretében bevándorlókra vonatkozó feltételeket az integrálásuk felgyorsítására alkalmazni, és hogyan kellene kezelni a család‑újraegyesítési jogokat a kísérő nélkül érkező kiskorúak esetén.

Fő megállapítások

A migráció mértéke 2007 óta most a legmagasabb

Az OECD‑országokba irányuló állandó migrációs áramlás mértéke 2015‑ben elérte a 4,7 millió főt (7%‑os növekedés 2014‑hez képest), és az előzetes adatok szerint 2016‑ban nagyjából 5 millióra nő az érkezők száma.

2016‑ban, csakúgy, mint 2015‑ben, az OECD‑országok több mint 1,6 millió menedékkérelmet regisztráltak. Ezalatt a két év alatt mintegy 1,5 millió fő részesült nemzetközi védelemben.

2015‑ben több mint 1,5 millió tanulmányi tartózkodási engedélyt adtak ki a felsőoktatásban tanulók számára az OECD‑térségben.

Az OECD‑országok külföldön született lakossága 2015‑ben 124 millió főt tett ki.

A bevándorlók munkaerő‑piaci integrálása lassan erősödik

Az OECD‑térségben három bevándorlóból több mint kettő alkalmazásban áll. A külföldön született munkavállalók munkanélküliségi rátája 2016‑ban átlagosan 8,3% volt a teljes OECD‑térségben és 12,4% az európai OECD‑országokban; ez 1,8, illetve 4,3 százalékponttal magasabb aˆ helyben született munkavállalók munkanélküliségi rátájánál.

A bevándorlók felülreprezentáltak a rutinfeladatok végzését igénylő munkakörökben, ezáltal nagyobb a kockázata annak, hogy az automatizálás fejlődésével elveszítik a munkájukat. Az európai OECD‑országokban a külföldön született munkavállalók 47%‑a dolgozik elsősorban rutinfeladatok végzését igénylő munkakörben.

Családi migráció

2015‑ben több mint 1,6 millió családi migráció keretében érkezett bevándorló kapott tartózkodási engedélyt az OECD‑térségben; ez a szám csaknem 40%‑a az összes állandó migrációs beáramlásnak.

A család‑újraegyesítés a gazdasági migrációs kategóriákhoz képest le van maradva, de a feltételek, a feldolgozási idők és a többi migrációs csatornára vonatkozó szabályok tekintetében ugyancsak reagál a politikai változásokra.

A családalapítás a családi migráció fontos és egyre erősödő mozgatórugója. Sok OECD‑országban a házasságok több mint 10%‑a egy helyi lakos és egy külföldi között jön létre.

Más bevándorlói csoportokhoz hasonlítva a felnőtt családos bevándorlók láthatóan lassabban integrálódnak a befogadó ország munkaerőpiacába. Európában az átlagos foglalkoztatottsági szintjük csak 20 év ott‑tartózkodás után ér el a többi bevándorlói kategóriáéhoz és a helyben születettekéhez hasonló szintet.

A külföldiek házastársának és gyermekeinek családi migrációja a legtöbb OECD‑országban a jövedelemhez és a lakhatási feltételekhez kötött. Az ilyen korlátozások kevésbé általánosak a helyi lakosok külföldi házastársai és gyermekei esetében. Az elmúlt évtizedben sok OECD‑ország nyelvi és integrációs követelményeket is bevezetett, ám kevés a bizonyíték arra vonatkozóan, hogy ez hatással lett volna a foglalkoztatási eredményekre.

Summary of
OECD (2017), International Migration Outlook 2017, OECD Publishing.
http://dx/doi.org/10.1787/migr_outlook-2017-en

© OECD

Ez az összefoglalás nem hivatalos OECD fordítás.

Ez az összefoglalás abban az esetben másolható, ha megemlítésre kerül az OECD szerzői joga és az eredeti kiadvány címe.

A többnyelvű összefoglalások az eredetileg angol ill. francia nyelvű OECD kiadványok kivonatos fordításai.