OECD >Multilingual Summaries

International Migration Outlook 2015

Summary in Slovak

Výhľad na rok 2015 v oblasti medzinárodnej migrácie

Zhrnutie v slovenčine

Hlavné smery vývinu

Vo väčšine krajín OECD sú imigračné toky na vzostupe. Predbežné údaje za rok 2014 preukazujú, že stále migračné toky sa výrazne zvýšili prvýkrát od roku 2007 a s počtom 4,3 milióna trvalých vstupov do krajín OECD sa vrátili na úroveň spred krízy. V roku 2013 migrácia na účely zlúčenia rodiny predstavovala 35 % celkovej trvalej migrácie do krajín OECD a voľný pohyb predstavoval 30 %.

Nemecko si upevňuje svoju pozíciu ako jedna z hlavných krajín, do ktorých imigrácia smeruje, a v súčasnosti je v počte prijatých migrantov na druhom mieste hneď za Spojenými štátmi. Celkovo v roku 2013 prijala Európska únia (EÚ) toľko trvalých migrantov z krajín mimo EÚ ako Spojené štáty zo všetkých krajín. Na prvom mieste z desiatich nových krajín, z ktorých prúdi imigrácia do OECD, je Čína a so 4,4 % India. Na druhom mieste je Rumunsko a na treťom Poľsko s 5,5 % a 5,3 % celkového prílevu do krajín OECD.

V roku 2014 vzrástol počet nových žiadateľov o azyl v krajinách OECD o 46 %, čím sa prvýkrát od začiatku 90. rokov prekročil počet 800 000 a dosiahla sa druhá najvyššia úroveň za 35 rokov. Predbežné údaje poukazujú na to, že v roku 2015 sa tiež dosiahne historické maximum. Najžiadanejšie cieľové krajiny sú Nemecko, Spojené štáty americké, Turecko, Švédsko a Taliansko. Francúzsko je v súčasnosti na šiestom mieste a kleslo zo svojej dlhodobej pozície medzi tromi najžiadanejšími cieľovými krajinami.

Niektoré krajiny OECD v posledných rokoch zásadne revidujú svoje právne predpisy v oblasti migrácie, čím reagujú na vývoj migračných modelov a zmenené politické prostredie. Väčšina zmien má obmedzujúcu tendenciu: (i) naďalej existuje záujem o kvalifikovaných pracovníkov, krajiny sú však pri ich výbere náročnejšie; (ii) žiadaní sú investori a podnikatelia, sú však stále viac preverovaní; (iii) zjednodušujú sa niektoré postupy pri migrácii rodín, všeobecný výhľad je však naďalej reštriktívny; (iv) prijímajú sa nové opatrenia ako reakcia na humanitárnu krízu v stredomorskom regióne a (v) zavádzajú sa opatrenia na posilnenie hraničných kontrol, na podporu dobrovoľných návratov a na boj proti nezákonnému zamestnávaniu zahraničných pracovníkov.

Vo veľkej väčšine krajín sa výsledky pracovného trhu vzhľadom na migrantov a domácich obyvateľov v posledných rokoch stabilizujú alebo zlepšujú. V niektorých krajinách, ktoré sa ešte nezotavili z krízy (Grécko, Taliansko, Slovinsko), je vplyv na migrantov neúmerný. Celkovo priemerná zamestnanosť migrantov v krajinách OECD v období 2011 – 2014 vzrástla o niečo viac než zamestnanosť domáceho obyvateľstva, pričom sa nepozorovala výrazná zmena v ich nezamestnanosti.

Keďže sa v rozsiahlej miere naďalej uplatňujú cielené integračné opatrenia, niektoré krajiny s dlhou tradíciou prijímania migrantov sa pokúšajú začleniť integračné opatrenia do všetkých aspektov hospodárskeho a sociálneho života. Mnohé krajiny kladú dôraz najmä na uznávanie kvalifikácií zo zahraničia a na celoživotné vzdelávanie, obzvlášť pre ľudí s nedostatočnými základnými zručnosťami.

Medzinárodná mobilita zdravotníckych pracovníkov

Od roku 2004 vzrástla migrácia lekárov a zdravotných sestier pracujúcich v krajinách OECD celkovo o 60 %. Tento trend odzrkadľuje všeobecný nárast imigrácie do krajín OECD, najmä pokiaľ ide o kvalifikovaných pracovníkov. Poukazuje to aj na značný prínos imigrantov vzhľadom na zvýšenie počtu zdravotníckych pracovníkov v krajinách OECD v desaťročí po roku 2000, hoci posledné údaje preukazujú vo viacerých krajinách pokles prílevu.

Vo svetovom meradle prichádza najviac lekárov a zdravotných sestier z ázijských krajín, nárast mobility je však aj medzi krajinami OECD, hlavne v dôsledku rastúceho pohybu v rámci EHS. Najvyššiu mieru emigrácie stále vykazujú malé a ostrovné krajiny.

V rokoch 2010/11 predstavovali lekári a zdravotné sestry, ktorí emigrovali do oblasti OECD z krajín čeliacich vážnemu nedostatku zdravotníckych pracovníkov, ako to stanovila Svetová zdravotnícka organizácia (WHO), vo svojich krajinách pôvodu 20 % odhadovaného dopytu po pracovnej sile v zdravotníctve v porovnaní s 9 % v rokoch 2000/01.

V kontexte prosperujúcej medzinárodnej študentskej mobility v posledných rokoch prudko stúpa počet študentov medicíny, ktorí študujú v zahraničí. Je to dôsledkom zvyšujúceho sa medzinárodného charakteru štúdia medicíny, čo sa deje v reakcii na nesplnené požiadavky v krajinách, ktoré prístup k zdravotníckemu vzdelaniu a odbornej príprave regulujú, a na zvyšujúcu sa ponuku miest na zdravotníckych školách v iných krajinách. V nasledujúcich rokoch možno očakávať ďalší nárast počtu medzinárodných absolventov štúdia medicíny.

Hlavné zistenia

Migrácia celkovo narastá a vracia sa na úrovne sped krízy

Celkový počet ľudí narodených v zahraničí predstavoval v krajinách OECD 117 miliónov osôb v roku 2013, čo je o 35 miliónov (40 %) viac než v roku 2000.

Predbežné údaje za rok 2014 poukazujú, že trvalé migračné toky do krajín OECD dosiahli počet 4,3 milióna trvalých vstupov do oblasti OECD, čo v porovnaní s rokom 2013 predstavuje nárast o 6 %. Okrem toho sa zaznamenal nárast vo väčšine kategórií dočasnej migrácie.

Významnými krajinami pôvodu ostávajú Čína a India, v dôsledku zvýšenej vnútornej mobility v EÚ sú však dôležité aj Poľsko a Rumunsko.

Počet žiadateľov o azyl v krajinách OECD dosiahol v roku 2014 historické maximum a nárast bude pokračovať aj v roku 2015.

Niektoré pozitívne signály so zreteľom na výsledky pracovného trhu vzhľadom na imigrantov

Celkovo v rokoch 2011 – 2014 vzrástla priemerná miera zamestnanosti imigrantov v krajinách OECD o 1,3 percenta v porovnaní s 0,5 percenta vzhľadom na domáce obyvateľstvo.

Miera nezamestnanosti sa príliš nezmenila, pričom je naďalej v priemere o 3,3 percenta vyššia v prípade obyvateľov narodených v zahraničí než v prípade domáceho obyvateľstva.

V krajinách OECD sa v poslednom čase znižuje nárast dlhodobej nezamestnanosti migrantov, stále sa však týka 6 % migrujúcej pracovnej sily.

Rastúci význam migrácie zdravotníckych pracovníkov

Podiel lekárov narodených v zahraničí sa vo väčšine krajín v období 2000/01 až 2010/11 zvýšil z priemerných (medzi 23 krajinami) 19,5 % na viac než 22 % a rovnaký podiel zdravotných sestier z 11 % na 14,5 % (22 krajín).

V období 2010/11 tvorili lekári a zdravotné sestry pôsobiaci v krajinách OECD a narodení v zahraničí vo svetovom meradle približne 5 % všetkých zdravotníckych odborníkov.

V rokoch 2012/14 tvorili lekári a zdravotné sestry, ktorí študovali v zahraničí, 17 %, resp. 6 % pracovnej sily v zdravotníctve v 26 krajinách (lekári) a 24 krajinách (zdravotné sestry), odkiaľ boli dostupné údaje.

V období 2000/01 až 2010/11 sa počet lekárov a zdravotných sestier, ktorí emigrovali do krajín OECD z krajín s vážnym nedostatkom zdravotníckych pracovníkov, zvýšil o viac než 80 %.

Summary of
OECD (2015), International Migration Outlook 2015, OECD Publishing.
http://dx/doi.org/10.1787/migr_outlook-2015-en

© OECD

Toto zhrnutie nie je úradným prekladom OECD.

Rozmnožovanie tohto zhrnutia je povolené iba za predpokladu, že bude uvedené autorské právo OECD a názov originálnej publikácie.

Viacjazyčné zhrnutia sú preloženými výňatkami z publikácií OECD, pôvodne uverejnených v anglickom a francúzskom jazyku.

K dispozícii sú bezplatne v on-line kníhkupectve OECD: www.oecd.org/bookshop

Viac informácií získate v Divízii autorských práv a prekladov OECD Riaditeľstva verejných záležitostí a komunikácie: rights@oecd.org, fax: +33 (0)1 45 24 99 30.

OECD Rights and Translation unit (PAC)
2 rue André-Pascal, 75116
Paris, France

Navštívte našu webovú lokalitu www.oecd.org/rights