OECD >Multilingual Summaries

OECD Employment Outlook 2015

Summary in Estonian

OECD tööhõiveväljavaated 2015

Eestikeelne kokkuvõte

Tööturu tingimused on paranemas, kuid taastumine pole kaugeltki täielik

Tööturu tingimused on OECD riikides üldiselt paranemas, kuid taastumine eelmisest majanduskriisist on endiselt riigiti ebaühtlane. Tööhõive kasvab OECD alal endiselt liiga aeglaselt, et lähitulevikus kriisi ajal tekkinud tööpuudust leevendada. Töökohtade valik on liikunud osalise tööajaga töökohtade suunas ning tootmis‑ ja ehitustööde osakaal on vähenenud, mis võib raskendada töötul inimesel täistööajaga töökoha leidmist. Seega jääb töötuse tase kõrgeks isegi 2016. aasta lõpuks. 2014 aasta neljandas kvartalis oli OECD keskmine töötuse määr 7,1%, mis on endiselt 1,6 protsendipunkti võrra kõrgem kriisieelse perioodiga võrreldes. Prognoositakse, et töötuse määra langus jätkub aeglaselt aastatel 2015 ja 2016, jõudes 2016. aasta viimases kvartalis 6,6%‑ni ning jäädes üle 20% Kreekas ja Hispaanias. Pikaajaline tööpuudus jääb samuti vastuvõetamatult kõrgele tasemele ja paljud sellesse rühma kuuluvad inimesed distantseeruvad tööturust, mis omakorda raskendab tööpuuduse probleemi leevendamist. Noorte tööpuudus jääb paljudes riikides kriisieelsega võrreldes tunduvalt kõrgemale tasemele, samuti ka selliste noorte hulk, kes ei tööta ega õpi (niinimetatud NEETid). Reaalpalga aeglane kasv jääb samuti probleemiks, seda eelkõige euroalal.

Miinimumpalku tuleb koordineerida maksuvabastuspoliitikaga, et pakkuda efektiivsemat tuge madalapalgalistele töötajatele

Seadusega ettenähtud miinimumpalk kehtestati hiljaaegu Saksamaal, kasvatades nende OECD riikide arvu, kellel on riiklikult kehtestatud miinimumpalga määr 26le 34st. Miinimumpalk aitab toetada madalapalgalisi töötajaid, kuid ka see sõltub kahest olulisest faktorist. Esiteks ei tohiks miinimumpalk olla liiga kõrge, vastasel korral võib väheneda töökohtade arv ja kannatavad madalapalgalised ise. Teiseks peab olema koordineeritud maksuvabastuspoliitika, et kõrgem miinimumpalk tähendaks ka suuremat reaalset netopalka ning piiraks tööjõukulude kasvu tööandjale.

Palkade ebavõrdsus on väiksem riikides, kes suudavad paremini toime tulla oskustööjõu nõudlusega

Ebavõrdsus on suurenenud enamikes OECD riikides ja selle peatamine on poliitiliste eesmärkide seas olulisel kohal. Täiskasvanute oskuste uuringu (inglise k. PIAAC) andmed töötajate infotöötlemisoskuse kohta viitavad sellele, et oskused mängivad väga olulist rolli riikidevahelises palgalõhes, mis on omakorda peamiseks faktoriks leibkondade vahelises ebavõrdsuses. Oskustööjõusse investeerimine etendab olulist osa palgalõhes, eriti siis, kui nõudlus oskustööjõu järele on suur. Riikides, kus oskustööjõud on ebavõrdselt jaotunud, on ka palgalõhe suurem. Oskustööjõu parem rakendamine aitab vähendada ebavõrdsust ja tugevdab seost töötaja oskuste, produktiivsuse ja palganumbri vahel.

Aktiveerimispoliitika kaasavate tööturgude jaoks

Paremate võimaluste tagamine aktiivseks osalemiseks tööturul on esmatähtis elanikkonna vananemise ja ülemaailmsest majanduskriisist väljatuleku kontekstis. Efektiivne aktiveerimispoliitika aitab rakendada riigi elanikkonna produktiivset potentsiaali ja aitab kaasa majanduskasvule, sotsiaalsele ühtekuuluvusele ja sotsiaalse kaitse jätkusuutlikkusele. Selleks tuleb tööotsijaid motiveerida aktiivselt tööd otsima ning samal ajal parandada nende konkurentsivõimet ja suurendada nende võimalusi leida sobiv töökoht ja seda hoida. Nimetatud meetmete – motivatsioon, konkurentsivõime ja võimalused – rakendamist peavad toetama tööturuametid ja määrused, mis on nurgakiviks igale edukale strateegiale.

Tööelu kvaliteet: Sissetuleku mobiilsus, tööturu risk ja pikaajaline ebavõrdsus

Kuidas palgalõhe mingil ajahetkel pikaajaliseks ebavõrdsuseks muutub, sõltub sissetulekute mobiilsuse tasemest – st kuidas töötaja ametiredelil tõuseb või langeb ning kas ta leiab tööd või mitte. Töötajate karjäärianalüüsiks kasutatakse 24 OECD riigis simulatsioone. Keskmiselt on 3/4 ebavõrdsusest aastas püsiva iseloomuga ning ülejäänud ühtlustub eluetappide vahel mobiilsuse tõttu. Maades, kus ebavõrdsus on suurem, ei näi mobiilsus kõrgem olevat. Krooniline tööpuudus, nõrgad kognitiivsed oskused, ebatüüpiline töökorraldus ning vähese produktiivsusega ettevõtted on madalate palkade peamised faktorid. Töötuskindlustus etendab töötajate karjääri kindlustamises olulist osa, vähendades töötusest johtuvaid sissetulekuriske. Miinimumpalk leevendab äärmiselt madala sissetulekuga seotud ohte, kuid selle mõju palgalõhe vähendamisele on pikas perspektiivis pärsitud mobiilsusefekti ja võimaliku negatiivse tööhõive tõttu.

Töökvaliteedi tugevdamine areneva majandusega riikides

Töökvaliteedi langus on areneva majandusega riikides suur poliitiline probleem. Kuigi seda ei ole lihtne mõõta puudulike andmete tõttu, analüüsitakse töökvaliteeti areneva majandusega riikides kolme kategooria alusel vastavalt OECD töökvaliteeti raamistikule: sissetuleku kvaliteet (kombinatsioon keskmisest sissetulekust ja ebavõrdsusest), tööturu turvalisus (siia kuulub töötuks jäämise oht ja äärmiselt madal palgatulu) ja töökeskkonna kvaliteet (mida mõõdetakse töökoormuse ja väga pikkade töötundide järgi). Arenevad majandused on OECD riikidest kõiges kolmes kategooria tagapool. Kõige madalama töökvaliteet on enamasti noortel madala kvalifikatsiooniga ja mitteametlikult töötavatel töötajatel. Poliitilises perspektiivis on OECD paremini toime tulevate riikide kogemus see, et kõrge töökvaliteet on seotud kõrge tööhõivega. Seega ei tohiks töökvaliteedi parandamiseks mõeldud meetmeid pidada töökohtade loomisel takistuseks. Määratakse tööturu ja sotsiaalse kaitse strateegiad, mis võiksid konkreetse areneva majandusega riigis töökvaliteeti parandada.

Summary of
OECD (2015), OECD Employment Outlook 2015, OECD Publishing.
http://dx/doi.org/10.1787/empl_outlook-2015-en

© OECD

Käesolev kokkuvõte ei ole OECD ametlik tõlge.

Käesoleva kokkuvõtte kasutamine on lubatud OECD autoriõiguse ja originaalse väljaande pealkirja mainimisel.

Erinevates keeltes kokkuvõtted on väljavõtted OECD esialgsest inglis- ja prantsuskeelsest väljaandest.

Need väljaanded on saadaval OECD internetipoest aadressil www.oecd.org/bookshop

Täiendavate andmete saamiseks pöörduge OECD Õiguste ja tõlgete üksuse poole avalike suhete direktoraadis aadressil

rights@oecd.org või faksinumbril: +33 (0)1 45 24 99 30.

OECD Rights and Translation unit (PAC)
2 rue André-Pascal, 75116
Paris, France

õiguste ja tõlgete üksus:www.oecd.org/rights