OECD >Multilingual Summaries

Economic Policy Reforms 2016

Going for Growth Interim Report

Summary in Swedish

Ekonomiskpolitiska reformer 2016

Med sikte på tillväxt – delrapport

Sammanfattning på svenska

Utsikterna för global tillväxt ser fortfarande dystra ut på kort sikt. Tillväxtekonomierna håller på att tappa fart, världshandeln bromsar in och återhämtningen i de utvecklade ekonomierna går trögt till följd av fortsatt svaga investeringar. Dessa kortsiktiga problem har uppstått mot bakgrund av en generell avmattning av produktivitetsvinsterna. Denna negativa utveckling har pågått sedan i början av 2000‑talet – åtminstone i de utvecklade ekonomierna – och det finns få tecken på återhämtning. Den minskande tillväxten i tillväxtekonomierna de senaste åren väcker också frågor om deras förmåga att ytterligare minska inkomstskillnaderna i förhållande till de mest utvecklade länderna. Det finns fortfarande starka skäl att genomföra strukturreformer, i kombination med en stödjande efterfrågepolitik, för att varaktigt öka produktiviteten och skapa fler nya arbetstillfällen som kommer att öka jämlikheten.

Med sikte på tillväxt innehåller en omfattande utvärdering som kan hjälpa regeringar att förstå hur politiska reformer kan komma att påverka medborgarnas välfärd och hur man bör utforma politiska reformer för att uppnå de politiska målen. Med sikte på tillväxt ska hjälpa G20‑länderna att övervaka arbetet med att leva upp till det löfte som länderna avgav 2014 om att öka sin sammanlagda bruttonationalprodukt (BNP) med 2 %, och att anpassa sina tillväxtstrategier efter detta.

I denna delrapport granskas OECD‑ländernas och utvalda tredjeländers största utmaningar på tillväxtområdet. I rapporten utvärderas hur arbetet med att anta strukturpolitiska reformer för att komma till rätta med dessa utmaningar fortskridit det senaste året (kapitel 1). Granskningen görs mot bakgrund av de landspecifika prioriteringar som fastställdes i 2015 års upplaga av Med sikte på tillväxt. I rapporten diskuteras även hur tillväxtfrämjande reformer kan komma att påverka integration och makroekonomisk ombalansering. Fokus ligger på åtgärder för att konsolidera de offentliga finanserna, minska obalanserna i bytesbalansen och minska inkomstskillnaderna.

I rapporten granskas även olika frågor och belägg avseende genomförda reformers effekt i ett läge präglat av en fortsatt svag efterfrågan och i olika fall när det gäller förekomsten eller effektiviteten av en makroekonomisk politik för att stödja reformerna (kapitel 2). Avslutningsvis granskas kopplingen mellan inkomst som härrör från BNP och inkomst som fördelas till hushållen (kapitel 3). Till exempel granskas hur de huvudsakliga kanaler genom vilka BNP‑tillväxten överförs till hushållssektorn har utvecklats i OECD‑länderna under de senaste tjugo åren.

Reformpolitiska utmaningar

Regeringar runt om i världen måste vid utarbetandet av reformstrategier för att varaktigt förbättra välfärden för majoriteten av medborgarna ta itu med de djupa strukturella brister som framkom under krisen men som i många fall uppstod långt innan dess.

Den minskade produktivitetstillväxten i världen har kännetecknats av ökande skillnader i produktivitetstillväxt mellan företag i samma bransch, särskilt mellan ledande företag – huvudsakligen multinationella företag som har bibehållit en stadig produktivitetstillväxt – och alla andra välfungerande företag som verkar bakom dessa. En prioriterad fråga i reformarbetet är att undanröja hinder som minskar företagandet och begränsar företagens förmåga att utnyttja kunskaps‑ och teknikspridning.

En stor utmaning för många länder är fortfarande att minska arbetslösheten. Detta gäller särskilt syd‑ och centraleuropeiska länder där långtidsarbetslösheten fortfarande är särskilt hög. Andra länder har haft relativt stora problem med utträden från arbetsmarknaden (t.ex. Förenta staterna), få kvinnor på arbetsmarknaden eller stor informell sysselsättning (de flesta tillväxtekonomier). Att ta itu med dessa arbetsmarknadsutmaningar är en prioriterad fråga för att tillväxten ska komma fler till del.

Framsteg under 2015

– Även om arbetet med att komma till rätta med några av de största utmaningarna går framåt har den minskade reformtakt som konstaterades under 2013 och 2014 fortsatt under 2015, även när hänsyn tas till planerade men ej genomförda åtgärder.

– Reformtakten har varierat både mellan olika länder och mellan olika politikområden.

Den är generellt sett fortfarande högre i de sydeuropeiska länderna (särskilt i Italien och Spanien) än i de nordeuropeiska länderna. Utanför Europa är det bland de utvecklade ekonomierna bland annat Japan, och bland tillväxtekonomierna Kina, Indien och Mexiko, som har genomfört relativt många av de åtgärder som rekommenderas i Med sikte på tillväxt.

Relativt sett har fler åtgärder vidtagits för att öka kvinnors deltagande på arbetsmarknaden och förbättra utbildningsresultaten än på områdena innovationspolitik, effektiviteten i den offentliga sektorn eller regleringen av produkt‑ och arbetsmarknaden.

– I länder där inkomstskillnaderna är ett särskilt stort problem lär de flesta åtgärder som vidtas för att uppnå de politiska prioriteringarna bidra till att minska inkomstspridningen. Den senaste tidens åtgärder för att öka tillväxten lär dock inte hjälpa de länder som har de största underskotten i bytesbalansen att minska sina externa obalanser.

Reformer i ett läge med svag efterfrågan

Mot bakgrund av de försämrade globala ekonomiska utsikterna finns det goda skäl att prioritera reformer som utöver att stimulera sysselsättning och produktivitet kan stödja ekonomisk aktivitet på kort sikt.

Dessa reformer handlar om att, utöver att öka investeringarna i offentlig infrastruktur, minska hindren för inträde till tjänstesektorer med en uppdämd efterfrågan, reformera förmånssystemen inom hälsa och pension och reformera bostadspolitik och arbetsförmedling för att underlätta den geografiska rörligheten och rörligheten på arbetsmarknaden.

För att öka strukturreformernas kortsiktiga resultat måste man även ta itu med de kvarvarande bristerna i den finansiella sektorn för att förbättra kreditflödet till hushåll och företag med begränsad tillgång till finansmarknaderna.

I euroområdet skulle en ökad synkronisering av reformerna även bidra till att minska övergångskostnaderna genom att ge penningpolitiken större utrymme att dämpa den potentiella reala räntehöjningen till följd av en fortsatt låg inflation.

Länder med mycket begränsat budgetutrymme kanske behöver prioritera höga kortsiktiga vinster eller lågkostnadsåtgärder och se till att andra åtgärder finansieras på ett sätt som främjar sysselsättning och tillväxt så mycket som möjligt.

BNP‑tillväxt och sammanlagd hushållsinkomst

Den reala bruttonationalprodukten har tenderat att öka mer än den reala hushållsinkomsten i de flesta OECD‑länder mellan mitten av 1990‑talet och 2013.

Detta tillväxtgap beror delvis på faktorer med litet politiskt genomslag, särskilt det faktum att konsumtionspriserna (inklusive moms) har tenderat att öka mer än produktionspriserna under den berörda perioden, med råvaruexportörer som Norge, Australien och Kanada som enda undantag.

Hushållsinkomsternas andel av BNP, som definieras som förhållandet mellan nominell disponibel hushållsinkomst och nominell BNP, har varit stabil under den berörda perioden och i genomsnitt i OECD‑länderna. Bakom denna genomsnittliga stabilitet döljer sig dock stora skillnader mellan olika länder, både när det gäller nivå och utveckling, där vi ser en stor minskning i Österrike och Korea och en stor ökning i Slovakien och Finland.

Utvecklingen av hushållsinkomsternas andel av BNP kan analyseras genom att undersöka hushållsinkomsternas, kapitalinkomsternas och de sekundära inkomsternas (dvs. statliga nettotransfereringar) andel av BNP. I många länder har samtidigt arbetsinkomsternas andel av BNP och andelen kapitalinkomster som går till hushållen minskat, vilket tyder på att företagssektorn har behållit en allt större andel av vinsterna i stället för att omfördela dem till hushållssektorn.

Trots det finns det ingen tydlig koppling mellan å ena sidan förändringarna i inkomstfördelning mellan hushållssektorn, företagssektorn och den offentliga sektorn av ekonomin och å andra sidan de ökande inkomstskillnader som uppstått inom hushållssektorn i många OECD‑länder.

Summary of
OECD (2016), Economic Policy Reforms 2016: Going for Growth Interim Report, OECD Publishing.
http://dx/doi.org/10.1787/growth-2016-en

© OECD

Denna sammanfattning är inte en officiell OECD-översättning.

Reproduktion av denna sammanfattning är tillåten, om OECD:s upphovsrätt och publikationens titel på originalspråket nämns.

Flerspråkliga sammanfattningar är översatta utdrag ur OECD–publikationer, som ursprungligen publicerats på engelska och franska.

De kan beställas gratis från OECD:s nätbokhandel www.oecd.org/bookshop

Närmare upplysningar lämnas av OECD Rights and Translation unit, Public Affairs and Communications Directorate: rights@oecd.org, fax: +33 (0)1 45 24 99 30.

OECD Rights and Translation unit (PAC)
2 rue André-Pascal, F-75116
Paris, Frankrike

Besök vår nätplats www.oecd.org/rights