OECD >Multilingual Summaries

Economic Policy Reforms 2016

Going for Growth Interim Report

Summary in Estonian

Majanduspoliitika reformid 2016

Vaheraport „Majanduskasvu nimel”

Eestikeelne kokkuvõte

Lähituleviku ülemaailmne kasvupotentsiaal on ebaselge, kuna arenevate turgude majandused on oma jõudu kaotamas, maailmakaubandus aeglustub ning arenenud majandusi piiravad püsivalt nõrgad investeeringud. Need katsumused on lähiajal esile kerkinud seoses laialdase tootluse kasvu aeglustumisega, mis vähemalt arenenud majanduste puhul algas juba 2000ndate aastate alguses ja on ilmutanud vähe paranemismärke. Viimase paari aasta jooksul toimunud kasvu aeglustumine areneva turuga majanduste puhul tõstatab ka küsimusi nende võimekuse kohta vähendada sissetulekute vahesid võrreldes kõige arenenumate riikidega. Tootluse püsivaks tõstmiseks ja töökohtade loomiseks, mis suurendavad õiglust, näivad jätkuvalt parimaks variandiks olevat struktuurireformid koos neid toetava nõudluspõhise poliitikaga.

„Majanduskasvu nimel” pakub laiaulatuslikku hinnangut, mis aitab valitsustel mõista, kuidas poliitikareformid riigi kodanike heaolu mõjutada võivad, ning välja töötada poliitikapakette, mis nende eesmärke parimal viisil saavutada aitavad. Raamistik „Majanduskasvu nimel” võimaldab G20 riikidel jälgida tehtud pingutusi, et täita 2014. aastal antud lubadust tõsta oma ühist sisemajanduse kogutoodangut (SKT) 2% ning kohandada sellele vastavalt oma kasvustrateegiaid.

See vaheraport annab ülevaate peamistest majanduskasvu puudutavatest katsumustest, millega seisavad vastamisi nii OECD kui ka mitmed OECD‑välised riigid, ning sellega hinnatakse ka viimase aasta progressi struktuursete poliitikareformide kohaldamisel nendega tegelemiseks (1. peatükk). Seda uuritakse raporti „Majanduskasvu nimel” 2015. aasta väljaannetes tuvastatud riigispetsiifiliste prioriteetide motiivide valguses. Arutluse all on ka kasvu toetavate reformide potentsiaalsed kaasmõjud kaasamisele ja makromajandusliku tasakaalu taastamisele, kusjuures keskendutakse riikide rahanduse konsolideerimisele, jooksevkonto tasakaalustamatustele ja sissetulekute ebavõrdsuse vähendamisele.

Raport käsitleb ka püsivalt madala nõudluse kontekstis rakendatud reformidega seotud küsimusi ja tõendeid nende mõjust ning seoses reforme toetavate makromajanduslike poliitikate kättesaadavusega (2. peatükk). Lõpuks annab raport hinnangu SKT kaudu saadud tulu ja leibkondade sissetuleku vahel (3. peatükk). Peamiselt uuritakse, kuidas on viimase kahe aastakümne jooksul OECD riikides arenenud põhilised viisid, kuidas SKT kasv leibkondade sektorisse kanaliseeritakse.

Poliitikareformidega seotud katsumused

Elanikkonna enamiku heaolu püsivaks tõstmiseks mõeldud strateegiate väljatöötamisel peavad kogu maailma valitsused tegelema sügavate struktuuriliste puudustega, mille kriis küll paljastas, kuid mis paljudel juhtudel olid pärit märksa varasemast ajast.

Ülemaailmset tootlikkuse kasvu langust on iseloomustanud tootlikkuse kasvu erinevuste suurenemine sama tööstusharu ettevõtete vahel eriti juhtivate, püsivat tootlikkuse kasvu ilmutanud rahvusvaheliste ettevõtete ning kõigi muude hea tootlikkusega ettevõtete puhul. Reformi prioriteet on lõhkuda takistused, mis piiravad ettevõtlikkust ja ettevõtete võimekust kasutada parimal viisil ära teadmiste ja tehnoloogia levikut.

Paljude riikide jaoks on jätkuvalt suurim katsumus töötuse vähendamine, seda eriti Lõuna‑ ja Kesk‑Euroopa riikides, kus pikaajaline töötus on jätkuvalt väga kõrge. Teistes riikides on olnud tegemist võrdlemisi suure tööturult kadumisega (nt USA), naiste madala osalemisega tööturul (Korea ja Jaapan) või mitteametliku töötamise laia levikuga (enamik arenevate turgudega majandusi). Nende tööturu probleemidega tegelemine on kaasavama kasvu tagamisel prioriteet.

Aastal 2015 tehtud edusammud

– Ehkki mõnede põhiprobleemide lahendamisel tehti edusamme, on 2013.–2014. aastal täheldatud reformide tempo langus jätkunud ka aastal 2015 isegi siis, kui võtta arvesse ka ootel meetmeid, mida ei ole veel täies mahus rakendatud.

– Reformide tempo on nii riigiti kui ka poliitikavaldkonniti erinev.

Lõuna‑Euroopa riikides (eriti Itaalias ja Hispaanias) on see jätkuvalt enamasti kiirem kui Põhja‑Euroopa riikides. Väljaspool Euroopat on riigid, kus võrdlemisi suur hulk raporti „Majanduskasvu nimel” soovitatud meetmetest on juba rakendatud, kõige arenenumatest majandustest Jaapan ja arenevatest majandustest Hiina, India ja Mehhiko.

Rohkem on ära tehtud naiste tööhõives osalemise tõstmise ja haridustulemuste parandamise alal, samas kui vähem on tegeldud innovatsioonipoliitika, avaliku sektori tõhususe ning toote‑ ja tööturu reguleerimisega.

– Riikides, kus on probleem sissetulekute ebavõrdusega, on enamik poliitikaprioriteetide tegevustest suure tõenäosusega suunatud sissetulekute jaotuse kitsendamisse. Siiski on vähetõenäoline, et hiljutised kasvu toetavad meetmeid aitaksid suurimate jooksevkonto puudujääkidega riikidel oma väliseid tasakaalustamatuseid kitsendada.

Reformid madala nõudluse tingimustes

Maailmamajanduse piiratud väljavaadete taustal on kahtlemata põhjendatud eelistada reforme, mis lisaks majanduse ja tootluse stimuleerimisele aitaksid tegevust ka lühikese perioodi jooksul parimal viisil toetada.

Lisaks avalikku taristusse tehtavate investeeringute suurendamisele hõlmavad need suure nõudlusega teenindussektorisse sisenemiselt takistuste kõrvaldamist, tervishoiu‑ ja pensionitoetuste õiguste reforme ning elamupoliitika ja tööotsinguprogrammide reforme, mis lihtsustaksid geograafilist ja tööalast liikuvust.

Struktuurireformide lühiajalise tasuvuse suurendamine eeldab ka finantssektori väärtalitlusega tegelemist, et parandada krediidivoolu leibkondadesse ja ettevõtetesse, kelle ligipääs finantsturgudele on piiratud.

Euroalas aitaks reformide parem sünkroniseerimine vähendada üleminekuga seotud kulusid, laiendades võimalusi rahapoliitika abil leevendada reaalintressimäärade võimalikku tõusu, mis tuleneb kestvalt madalast inflatsioonist.

Väga piiratud eelarveruumiga riikidel võib osutuda vajalikuks valida suure lühiajalise kasu või väikeste kulutustega meetmete vahel ning tagada, et viimaseid rahastataks viisidel, mis oleksid tööhõive ja kasvu jaoks võimalikult soodsad.

SKT kasv ja leibkonna kogusissetulek

SKT reaalnäitaja kasv on enamikus OECD riikides 1990ndate aastate keskpaiga ja 2013. aasta vahel olnud suurem kui leibkondade reaalsissetulek.

Selle lõhe taga olevaid tegureid on poliitikate põhjal paika panna raske, eriti seoses sellega, et vaadeldava perioodi jooksul on tarbijahinnad (mis sisaldavad käibemaksu) võrreldes tootmiskuludega pigem tõusnud, mille ainsaks erandiks on tooraineid eksportivad riigid nagu Norra, Austraalia ja Kanada.

Leibkondade sissetuleku ja SKT suhe, mida määratletakse lihtsalt kui leibkonna kasutada jääva sissetulekuosa nimisumma ja SKT niminäitaja suhet, on vaadeldava perioodi jooksul ja OECD riikides püsinud keskmiselt stabiilne. Selline üldine stabiilsus varjab erinevusi nii tasemes kui ka eri riikides toimunud arengutes, nagu suur langus Austria ja Korea puhul ning suur tõus Slovakkia Vabariigi ja Soome puhul.

Leibkondade sissetuleku ja SKT suhte arenguid saab hinnata, vaadeldes leibkonna sissetulekuprofiili, see tähendab töötulu, kapitalitulu ja teisese sissetuleku (nt riiklikud toetused) jaotust võrreldes SKT‑ga. Paljud riigid on kogenud tööjõu osakaalu langust SKT‑s, mis ühtib leibkondade kapitalitulu langusega, mis annab alust arvata, et sissetulekute osakaalu kasv on jäänud ettevõtlussektorisse ega ole ümberjaotunud leibkondade sektorisse.

Siiski puuduvad otsesed seosed ühelt poolt kodumajapidamiste, ettevõtete ja riigisektori tulude jaotumise ning teiselt poolt paljudes OECD riikides ilmnenud kodumajapidamiste sissetulekute ebavõrdse jaotumise vahel.

Summary of
OECD (2016), Economic Policy Reforms 2016: Going for Growth Interim Report, OECD Publishing.
http://dx/doi.org/10.1787/growth-2016-en

© OECD

Käesolev kokkuvõte ei ole OECD ametlik tõlge.

Käesoleva kokkuvõtte kasutamine on lubatud OECD autoriõiguse ja originaalse väljaande pealkirja mainimisel.

Erinevates keeltes kokkuvõtted on väljavõtted OECD esialgsest inglis- ja prantsuskeelsest väljaandest.

Need väljaanded on saadaval OECD internetipoest aadressil www.oecd.org/bookshop

Täiendavate andmete saamiseks pöörduge OECD Õiguste ja tõlgete üksuse poole avalike suhete direktoraadis aadressil

rights@oecd.org või faksinumbril: +33 (0)1 45 24 99 30.

OECD Rights and Translation unit (PAC)
2 rue André-Pascal, 75116
Paris, France

õiguste ja tõlgete üksus:www.oecd.org/rights