OECD >Multilingual Summaries

Economic Policy Reforms 2015

Going for Growth

Summary in Swedish

Ekonomipolitiska reformer 2015

Med sikte på tillväxt

Sammanfattning på svenska

Den ekonomiska krisen och den fortsatt svaga återhämtningen har lett till lägre tillväxtmöjligheter för de flesta industriländer, medan tillväxtländer tvingas slå ner på takten. På kort sikt måste politiken ta itu med ihållande hög arbetslöshet, lägre produktivitet, stort budgetunderskott och stor offentlig skuldsättning samt en fortsatt bräcklig finanssektor. Krisen har även spätt på utanförskapet eftersom hushåll med låga inkomster och framförallt unga människor har drabbats hårt av inkomstbortfall och ökad risk för fattigdom. På lång sikt måste politiken ta itu med en åldrande befolkning och effekten som det kunskapsbaserade teknikskiftet har på inkomstskillnader samt den effekt som miljöförstörelsen har på hälsan och framtida tillväxt. Det krävs en robust strukturpolitik för att ta itu med problemen som utmanar både industriländer och tillväxtländer på såväl kort sikt som medellång sikt.

Med sikte på tillväxt erbjuder en omfattande analys som kan hjälpa regeringar att förstå hur politiska reformer kan komma att påverka medborgarnas välfärd och hur man bör utforma politiska reformer för att uppnå de uppsatta målen. Rapporten identifierar de viktigaste prioriteringarna för att främja reallöner och sysselsättning i industriländer och tillväxtländer. Prioriteringarna omfattar i stora drag lagstiftning för varumarknaden och arbetsmarknaden, utbildning, skatter och bidragssystem, handels‑ och investeringsregler samt innovationsstrategier. Ramverket Med sikte på tillväxt har hjälpt G20‑länder att utveckla tillväxtstrategier för att öka deras bruttonationalprodukt (BNP) med 2 %, ett av de politiska huvudmålen som G20 satte upp 2014 för att uppnå hållbar och balanserad tillväxt.

Huvudfokus för Med sikte på tillväxt är förbättringen av den materiella levnadsstandarden på medellång sikt, men rapporten belyser även avvägningar och konflikter med andra välfärdsmål, såsom utjämning av inkomstklyftor och lindring av miljöpåfrestningar. Mer specifikt granskar den beläggen för hur tillväxtfrämjande strukturreformer har påverkat lönespridningen och inkomstklyftorna mellan hushållen. Den undersöker även om specifik politik som driver BNP‑tillväxt under de senaste decennierna kan ha bidragit till att öka ojämlikheten. Rapporten analyserar även trycket på miljön med anknytning till ekonomisk tillväxt. Här diskuterar rapporten strukturreformernas och miljöpolitikens betydelse, och lägger fram bevis för hur viktigt det är att miljöpolitiken utformas på rätt sätt samt hur det påverkar produktivitetens tillväxt. Slutligen innehåller denna tionde utgåva av Med sikte på tillväxt ett särskilt kapitel som går igenom breda trender inom strukturreformer sedan början av 2000‑talet.

Strukturreformernas takt sedan 2013

Strukturreformernas takt har saktat in i flertalet industriländer inom OECD de senaste två åren. Detta följer på en period av betydande ökningstakt i krisens efterdyningar, som delvis drivits av marknadstrycket som förknippas med skuldproblemen i euroområdet.

Reformaktiviteten är fortfarande hög, även om den saktar in i Grekland, Irland, Portugal och Spanien, och har ökat i Japan. Den fortsätter att vara relativt svag i de flesta länder i Norden och i eurozonens kärnområde.

Inom OECD har länder prioriterat utbildningspolitiken och en aktiv arbetsmarknadspolitik, vilket ligger i linje med vikten av kunskapsbaserat kapital och kompletterande utbildad arbetskraft som källa till tillväxt, och med hänsyn till den ihållande arbetslösheten i samband med en svag återhämtning.

Reformtakten har ökat i större tillväxtländer, vilket återspeglar att man har uppmärksammat flaskhalsar och hinder för tillväxt och behovet av att minska sårbarheten för skiftande varupriser och kapitalflöden.

Nya reformprioriteringar

Arbetsproduktiviteten är fortfarande den viktigaste drivkraften för tillväxt på lång sikt. Man bör prioritera reformer som syftar till att utveckla kompetens‑ och kunskapsbaserat kapital. Detta förstärks om man höjer kvaliteten på utbildningssystemen och gör dem mer inkluderande.

Mot bakgrund av denna föränderliga situation är omfördelning av resurser avgörande för att uppnå högre tillväxt. Regeringar måste förbättra sin politik för konkurrens och innovation för att underlätta etablering av nya företag och en smidig omfördelning av kapital och arbetskraft till de mest produktiva företagen och sektorerna. I de södra euroländerna krävs reformer av varumarknaden, särskilt vad gäller tjänster om man ska kunna skörda vinsterna av de arbetsmarknadsreformer som införts de senaste åren.

Tillväxten kan göras mer inkluderande om man tar bort hinder för högre sysselsättning och underlättar för underrepresenterade grupper att komma in på arbetsmarknaden. Detta gäller t.ex. kvinnor, ungdomar, lågutbildade och äldre. Om man uppmuntrar en snabbare omfördelning av nya jobb och säkerställer de anställdas möjlighet till kompetensutveckling kommer sysselsättningen att ta fart ytterligare och delaktigheten att främjas.

Tillväxtfrämjande strukturreformer och inkomstfördelning

Viss tillväxtfrämjande politik som ökar BNP genom ökad produktivitet kan bidra till teknikdriven ojämlikhet. Exempelvis kan reformer som främjar innovation öka lönefördelningen mellan anställda.

Annan politik som främjar delaktighet på arbetsmarknaden och jobbskapande bidrar också till ökad lönespridning. Men eftersom den bidrar till att öka sysselsättningen, inte minst hos lågutbildade, får sådana reformer en neutral effekt på spridningen av hushållens disponibla inkomster.

När nu många länder tvingas ta itu med ökad ojämlikhet och utanförskap, bör regeringarna prioritera tillväxtfrämjande reformprogram som gynnar jämlikhet och delaktighet. Det är särskilt viktigt att höja inkomstmöjligheterna för lågutbildade och att underlätta för kvinnor att komma in på arbetsmarknaden.

Tillväxtfrämjande strukturreformer, miljö och miljöpolitik

Ekonomisk tillväxt medför ofta ökade påfrestningar på miljön. Dessutom påverkas förhållandet mellan tillväxt och miljön både av den förda miljöpolitiken och av strukturreformernas ramverk.

Vissa tillväxtfrämjande reformer som t.ex. ökade miljöskatter, införande av vägtullar eller avskaffandet av hämmande bidrag kan vara bra för miljön. Andra ökar miljöpolitikens genomslagskraft. Detta är fallet när man förbättrar rättssäkerheten eller konkurrenslagstiftningen.

Miljöpolitik som är flexibel och neutral vid teknikval och som minimerar konkurrenshinder kan faktiskt skydda miljön utan att göra någon betydande skada på den ekonomiska produktiviteten.

Reformtrender sedan 2005

Sedan den första utgåvan av Med sikte på tillväxt kom ut 2005 har strukturreformernas takt legat på ungefär konstant nivå i genomsnitt för OECD‑länderna, med undantag för en märkbar ökning i krisens efterdyningar.

Reformaktiviteten har lett till en betydande förbättring inom vissa politikområden. Det gäller regleringen av varumarknaden, utformningen av pensionssystem och arbetslöshetsersättningsprogram.

Övergripande strukturreformer som införts sedan början av 2000‑talet har bidragit till att öka den potentiella BNP‑nivån per capita med ca 5 % i genomsnitt för länderna, där den största ökningen kommer från högre produktivitet.

Ytterligare reformer i syfte att uppnå det nuvarande riktmärket för bästa praxis kan öka den långsiktiga BNP‑nivån per capita med upp till 10 % i genomsnitt för OECD‑länderna. Det motsvarar en genomsnittlig ökning på ca 3 000 USD per person.

Summary of
OECD (2015), Economic Policy Reforms 2015: Going for Growth, OECD Publishing.
http://dx/doi.org/10.1787/growth-2015-en

© OECD

Denna sammanfattning är inte en officiell OECD-översättning.

Reproduktion av denna sammanfattning är tillåten, om OECD:s upphovsrätt och publikationens titel på originalspråket nämns.

Flerspråkliga sammanfattningar är översatta utdrag ur OECD–publikationer, som ursprungligen publicerats på engelska och franska.

De kan beställas gratis från OECD:s nätbokhandel www.oecd.org/bookshop

Närmare upplysningar lämnas av OECD Rights and Translation unit, Public Affairs and Communications Directorate: rights@oecd.org, fax: +33 (0)1 45 24 99 30.

OECD Rights and Translation unit (PAC)
2 rue André-Pascal, F-75116
Paris, Frankrike

Besök vår nätplats www.oecd.org/rights