OECD >Multilingual Summaries

Economic Policy Reforms 2015

Going for Growth

Summary in Slovak

Reformy hospodárskej politiky 2015

Cesta k rastu

Zhrnutie v slovenčine

Finančná kríza a mierne tempo oživenia viedli k nižšiemu rastovému potenciálu väčšiny vyspelých krajín, zatiaľ čo mnoho rozvíjajúcich sa ekonomík čelí spomaleniu. V najbližšom období bude k politickým výzvam patriť trvalo vysoká nezamestnanosť, spomalenie produktivity, vysoký rozpočtový deficit verejného sektora a dlh, rovnako ako pretrvávajúca nestabilita vo finančnom sektore. Kríza zvýšila aj úroveň sociálnych ťažkostí, a to vzhľadom na to, že boli ťažko zasiahnuté domácnosti s nižšími príjmami a mladí ľudia, ktorí trpia najzávažnejšou stratou príjmov a čelia rastúcemu riziku chudoby. K dlhodobejším problémom patrí zvládanie starnutia obyvateľstva, rovnako ako vplyv technologických zmien vyzdvihujúcich zručnosti na príjmovú nerovnosť a dosah zhoršovania stavu životného prostredia na zdravie a budúci rast. Na riešenie mnohých krátkodobých a strednodobých výziev vo vyspelých aj rozvíjajúcich sa krajinách sú potrebné rázne štrukturálne politiky.

Projekt Cesta k rastu ponúka komplexné posúdenie s cieľom pomôcť vládam uvedomiť si, aký vplyv by mohli mať reformy politík na blaho ich občanov, a navrhnúť politické balíčky, ktoré najlepšie vyhovujú ich cieľom. V správe sa uvádzajú hlavné priority reforiem na podporu reálnych príjmov a zamestnanosti vo vyspelých štátoch a krajinách s významnými rozvíjajúcimi sa trhmi. Dané priority sa vo všeobecnosti týkajú regulácie trhu práce a produktov, vzdelávania a odbornej prípravy, daňových a sociálnych systémov, pravidiel obchodu a investovania a inovačných politík. Rámec projektu Cesta k rastu poslúžil krajinám G20 na účely rozvoja stratégií rastu s cieľom zvýšiť svoj kombinovaný hrubý domáci produkt (HDP) o 2 %, čo bol jeden z hlavných politických cieľov G20 v roku 2014 na dosiahnutie udržateľného a vyváženého rastu.

Primárny dôraz projektu Cesta k rastu sa kladie na zlepšenie materiálnej životnej úrovne v strednodobom horizonte, ale správa objasňuje aj kompromisy a komplementarity súvisiace s ostatnými cieľmi kvality života, ako je zníženie príjmovej nerovnosti a zmiernenie tlaku na životné prostredie. Presnejšie povedané, posudzuje dôkazy o vplyve prorastových štrukturálnych reforiem na mzdové rozpätie a nerovnosti príjmov domácností a skúma, či konkrétne politiky, ktoré sú hnacou silou rastu HDP v posledných desaťročiach, mohli tiež prispieť k prehĺbeniu nerovnosti. V správe sa skúmajú aj tlaky na životné prostredie v súvislosti s hospodárskym rastom. V tejto súvislosti sa zaoberá úlohou štrukturálnych reforiem a politiky v oblasti ochrany životného prostredia a predkladá dôkazy o význame adekvátnej tvorby environmentálnej politiky, rovnako ako o jej vplyve na rast produktivity práce. A nakoniec toto desiate vydanie správy o projekte Cesta k rastu obsahuje kapitolu o posúdení všeobecných trendov v oblasti štrukturálnych reforiem od začiatku 21. storočia.

Pokrok pri zavádzaní štrukturálnych reforiem od roku 2013

Tempo zavádzania štrukturálnych reforiem sa vo väčšine vyspelých krajín OECD v posledných dvoch rokoch spomalilo. Ide o nadviazanie na obdobie výrazného zrýchlenia v dôsledku krízy, čiastočne spôsobeného tlakom trhu v súvislosti s dlhovou krízou v eurozóne.

Reformná činnosť je naďalej vysoká, a to aj napriek zostupnému trendu v Grécku, Írsku, Portugalsku a Španielsku, a v Japonsku sa zvýšila. Stále je však pomerne slabá vo väčšine severských krajín a kľúčových krajinách eurozóny.

Krajiny v rámci OECD uprednostňujú vzdelávanie a aktívne politiky trhu práce (APTP) v súlade s významom vedomostného kapitálu a komplementárnej kvalifikovanej pracovnej sily ako zdrojov rastu a uvedomujú si pretrvávanie nezamestnanosti v súvislosti so slabým rastom.

Tempo reforiem sa zrýchľuje v krajinách s významnými rozvíjajúcimi sa trhmi, čo je odrazom uvedomovania si prekážok a obmedzení rastu a potreby znížiť zraniteľnosť voči kolísaniu cien komodít a kapitálových tokov.

Nové priority reforiem

Produktivita práce je hlavnou hnacou silou dlhodobého rastu. Prioritou by mali byť reformy zamerané na rozvoj zručností a vedomostného kapitálu. Podporí sa tým zvýšenie kvality a otvorenosti vzdelávacích systémov.

Prerozdelenie prostriedkov vzhľadom na zmenu je kľúčom k dosiahnutiu vyššieho rastu. Vlády musia zlepšiť orientáciu politík v oblasti hospodárskej súťaže a inovácií s cieľom uľahčiť vstup nových firiem a bezproblémové prerozdeľovanie kapitálu a pracovných síl smerom k najproduktívnejším firmám a odvetviam. V krajinách južnej časti eurozóny sú nutné reformy trhu produktov, najmä v oblasti služieb, aby sa využil prínos reforiem trhu práce zavedených v ostatných rokoch.

Odstránením prekážok obmedzujúcich rast zamestnanosti a účasť nedostatočne zastúpených skupín, ako sú ženy, mládež, pracovníci s nízkou kvalifikáciou a starší, na trhu práce sa môže dosiahnuť inkluzívnejší rast. Podpora rýchlejšieho priraďovania na nové pracovné miesta a zabezpečenie možnosti zvyšovania zručností pracovníkov by ďalej zvyšovali zamestnanosť a pomáhali pri začleňovaní.

Prorastové štrukturálne reformy a rozdeľovanie príjmov

Niektoré prorastové politiky, ktoré zvyšujú HDP prostredníctvom zvýšenej produktivity, môžu prispieť k nerovnosti stimulovanej technológiami. Napríklad reformy, ktoré podporujú inovácie, môžu rozšíriť rozdeľovanie miezd medzi zamestnaných pracovníkov.

Ďalšie politiky, ktoré podporujú účasť pracovných síl a vytváranie pracovných miest, môžu tiež prispieť k zväčšeniu rozdielov rozdeľovania miezd. Keďže tieto reformy prispievajú k zvýšeniu zamestnanosti – v neposlednom rade medzi menej kvalifikovanými pracovníkmi – majú neutrálny vplyv na rozdelenie disponibilného príjmu domácností.

Vzhľadom na to, že v mnohých krajinách je potrebné riešiť rastúcu nerovnosť a ťažkú situáciu, vlády by mali uprednostniť balíčky prorastovej politiky, ktoré pomáhajú podporovať rovnosť a začlenenie. Je to obzvlášť dôležité na to, aby sa zvýšil mzdový potenciál osôb s nízkou kvalifikáciou, a aby sa ženám uľahčil vstup medzi ekonomicky aktívne obyvateľstvo.

Prorastové štrukturálne reformy, životné prostredie a politiky v oblasti ochrany životného prostredia

Hospodársky rast so sebou zvyčajne prináša vyššie nápory na životné prostredie. A vzťah medzi rastom a životným prostredím ovplyvňujú politiky v oblasti ochrany životného prostredia, rovnako ako štrukturálny politický rámec, na základe ktorých sa vykonávajú.

Niektoré reformy na podporu rastu, ako je zvyšovanie environmentálnych daní, zavádzanie spoplatnenia ciest alebo odstraňovanie dotácií na činnosti, ktoré poškodzujú životné prostredie, môžu byť z environmentálneho hľadiska prospešné. Iné zvyšujú účinnosť politiky v oblasti ochrany životného prostredia. Týka sa to zlepšovania úrovne právnych noriem alebo politík v oblasti hospodárskej súťaže.

Environmentálne politiky, ktoré sú flexibilné a neutrálne, pokiaľ ide o rozhodnutia v oblasti technológií, a ktoré minimalizujú prekážky hospodárskej súťaže, môžu účinne prispievať k ochrane životného prostredia bez toho, aby vo významnej miere poškodili produktivitu v rámci celej ekonomiky.

Trendy reforiem od roku 2005

Od prvého vydania správy o projekte Cesta k rastu v roku 2005 zostalo tempo štrukturálnych reforiem zavádzaných v krajinách OECD z hľadiska priemeru zhruba konštantné, s výnimkou významného zrýchlenia v dôsledku krízy.

Činnosti v oblasti zavádzania reforiem prispeli k výraznému zlepšeniu v niektorých oblastiach politiky. Ide napríklad o reguláciu trhu produktov, vypracovanie dôchodkových systémov a programy na podporu príjmov nezamestnaných.

Celkovo možno povedať, že štrukturálne reformy zavedené od začiatku 21. storočia prispeli k zvýšeniu úrovne potenciálneho HDP na obyvateľa v jednotlivých krajinách v priemere o 5 %, pričom väčšina príjmov pochádzala z vyššej produktivity.

Ďalšia reforma smerujúca k súčasným osvedčeným postupom by mohla v jednotlivých krajinách OECD zvýšiť dlhodobú úroveň HDP na obyvateľa v priemere až o 10 %. To zodpovedá priemernému zisku zhruba 3 000 USD na osobu.

Summary of
OECD (2015), Economic Policy Reforms 2015: Going for Growth, OECD Publishing.
http://dx/doi.org/10.1787/growth-2015-en

© OECD

Toto zhrnutie nie je úradným prekladom OECD.

Rozmnožovanie tohto zhrnutia je povolené iba za predpokladu, že bude uvedené autorské právo OECD a názov originálnej publikácie.

Viacjazyčné zhrnutia sú preloženými výňatkami z publikácií OECD, pôvodne uverejnených v anglickom a francúzskom jazyku.

K dispozícii sú bezplatne v on-line kníhkupectve OECD: www.oecd.org/bookshop

Viac informácií získate v Divízii autorských práv a prekladov OECD Riaditeľstva verejných záležitostí a komunikácie: rights@oecd.org, fax: +33 (0)1 45 24 99 30.

OECD Rights and Translation unit (PAC)
2 rue André-Pascal, 75116
Paris, France

Navštívte našu webovú lokalitu www.oecd.org/rights