OECD >Multilingual Summaries

Development Co-operation Report 2016

The Sustainable Development Goals as Business Opportunities

Summary in Finnish

Kehitysyhteistyöraportti 2016

Kestävän kehityksen tavoitteet liiketoiminnan mahdollisuuksina

Suomenkielinen tiivistelmä

Kestävän kehityksen agendan 2030 ja sen 17 kestävän kehityksen tavoitteen (SDG) hyväksymisen ansiosta maailmalla on nyt kaikkien aikojen kunnianhimoisin, monipuolisin ja laajin etenemissuunnitelma kehityksen alalla. Jotta sen haasteisiin onnistuttaisiin vastaamaan, kansainvälisen yhteisön täytyy panostaa kehitystyöhön paljon enemmän kuin nykyiset noin 135 miljardia USA:n dollaria julkista kehitysapua (ODA) vuodessa. Kestävän kehityksen tavoitteiden vaatimat investoinnit kehitysmaissa arvioidaan vuosittain 3,3 ‑ 4,5 biljoonaan USA:n dollariin. Maapallon ilmaston lämpenemisen rajoittaminen 1,5°C ‑asteeseen teollistumista edeltävään tasoon verrattuna vaatii joka vuosi noin sadan miljardin USA:n dollarin investoinnit vuoteen 2020 mennessä jo pelkästään kehittyneiltä mailta. Samaan aikaan uudet tavoitteet tekevät selväksi sen, että kestävässä kehityksessä ei ole enää kysymys vain siitä, mitä köyhissä maissa tapahtuu, vaan ne ovat haasteita meille kaikille. Näiden globaalien ja toisiinsa kytkeytyneiden ongelmien ratkaisemiseksi monenlaisten sidosryhmien täytyy yhdistää voimansa, ja yksityisen sektorin on otettava siinä keskeinen rooli.

Investointi kestävään kehitykseen on älykästä investointia

Kestävän kehityksen tavoitteissa liiketoiminnan rooli on olennainen. Kehitysyhteistyöraportti 2016 kertoo selvästi, että investointi kestävään kehitykseen on älykästä investointia. Kestävän ulottuvuuden liiketoimintamalleihinsa sisällyttävät yhtiöt ovat tuottavia ja menestyviä ja niiden pääoman tuotto on parempi pienempien riskien, monimuotoisempien markkinoiden ja omistussalkkujen, korkeampien tulojen, pienempien kulujen ja tuotteiden korkeamman arvon ansiosta. Investointi kehitysmaihin ‑ ja jopa kaikista vähiten kehittyneisiin maihin ‑ nähdään yhä useammin liiketoimintamahdollisuutena siihen liittyvistä riskeistä huolimatta. Vastavuoroisesti yhtiöt tarjoavat väestölle työpaikkoja, intrastruktuureja, innovointia, sosiaalipalveluja jne. Tässä raportissa käsitellään viittä polkua, joilla voidaan toteuttaa yksityisen sektorin valtava potentiaali kumppanina kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi, sillä se pystyy tarjoamaan niiden tukemiseen tarvittavat määrälliset ja laadulliset investoinnit.

Viisi polkua kestävän kehityksen tavoitteisiin

1. Suorat ulkomaiset investoinnit ovat ylivoimaisesti suurin kansainvälisten pääomavirtojen lähde kehitysmaille ja niitä pidetään yhtenä yksityisen sijoitustoiminnan kehitysystävällisimmistä lähteistä. Ne voivat luoda työpaikkoja, parantaa tuotantokykyä, antaa paikallisille firmoille pääsyn uusille kansainvälisille markkinoille ja tuoda mukanaan teknologian siirtoa, jolla voi olla positiiviset pitkäaikaiset vaikutukset. Monet tahot odottavat näiden virtojen olevan keskeisessä asemassa kestävän kehityksen tavoitteiden rahoitusvajeen täyttämisessä. YK:n kauppa‑ ja kehityskonferenssi UNCTAD:in mukaan kansainvälisen yhteisön yhteisillä ponnisteluilla suorien ulkomaisten investointien määrä voitaisiin nelinkertaistaa vuoteen 2030 mennessä etenkin rakenteellisesti heikoissa maissa. Silti on nähtävissä myös huolestuttavia tekijöitä: globaalit pääomavirrat ovat hidastuneet ja taloudelliset haavoittuvuustekijät kasvavat. Raportin 2. luvussa varoitetaan, että suorien ulkomaisten investointien hidastumisella tai jopa laskulla voisi olla vakavat negatiiviset vaikutukset sekä kehitykseen että kansainvälisiin investointimarkkinoihin. Kehitysstrategioiden asettaminen yksityisen investoinnin ja kehitysyhteistyön toisiaantäydentäviin ja kaikkia osapuolia vahvistaviin puitteisiin voi auttaa suorien ulkomaisten investointien syklisen ja vaihtelevan luonteen vaikutuksen tasoittamisessa.

2. Sekarahoitus ‑ valtion varojen strateginen käyttö esimerkiksi riskitakuuinstrumenttien tarjoamiseksi yksityisille sijoittajille ‑ voi kasvattaa valtavasti kehitysinvestointien mittakaavaa. Sekarahoitus tarjoaa suunnattoman, pääosin käyttämättömän potentiaalin julkisten, filantrooppisten ja yksityisten toimijoiden yhteistyölle investointien mittakaavan kasvattamiseksi valtavasti kehittyvissä maissa. Sen potentiaali perustuu kykyyn poistaa pullonkauloja, jotka estävät yksityisiä sijoittajia investoimasta niille sektoreille ja niihin maihin, jotka tarvitsevat kiireellisesti lisää investointeja. Sosiaalisen ja taloudellisen edistyksen vauhdittamiseksi kohti kestävän kehityksen tavoitteita sekarahoitusta täytyy laajentaa järjestelmällisellä tavalla, joka välttää tietyt riskit. Raportin 3. luvussa tarkastellaan lähemmin kehitys‑ ja hyväntekeväisyysrahoituksen käyttöä resurssien vapauttamiseksi sekoitusmekanismien kautta, joilla voidaan muuttaa talouksia, yhteiskuntia ja ihmisten elämää. Siinä todetaan, että vaikka julkisen ja yksityisen rahoituksen yhdistämisessä kehitysyhteistyön kontekstissa ei ole mitään uutta, sen rooli on ollut tähän asti vähäpätöinen.

3. Raportin 4. luvussa kuvaillaan seurannassa ja mittaamisessa meneillään olevaa työtä julkisen sektorin interventioiden mobilisoivasta vaikutuksesta yksityiseen rahoitukseen. Tämän ennustetaan kehittyvän tärkeäksi tekijäksi uudessa "kestävän kehityksen julkisen kokonaistuen" (TOSSD) puitteistossa, joka tulee tarjoamaan tärkeää tietoa strategioiden ja hyvien käytäntöjen rahoittamisesta, mikä auttaa houkuttelemaan kehitysrahoitusta tukemaan kestävän kehityksen tavoitteita. OECD:n tuore tutkimus vahvisti, että on mahdollista kerätä tietoja ja mitata takuiden, syndikoitujen lainojen ja yhteissijoitusvälineiden osuuksien suoraa mobilisoivaa vaikutusta. Tällä hetkellä ollaan kehittämässä samanlaisia menetelmiä muille rahoitusinstrumenteille. Silti on vielä paljon työtä tehtävänä varsinkin niiden tapojen löytämiseksi, joilla voidaan mitata epäsuoraa eli ns. katalyyttistä vaikutusta, jota julkisella interventiolla on globaalien tavoitteiden saavuttamisessa ja ilmastonmuutoksen torjunnassa. OECD koordinoi omia toimiaan muilla foorumeilla tehtävän työn kanssa johdonmukaisuuden takaamiseksi.

4. Jos kehityksen halutaan olevan todella kestävää ja osallistavaa, sen täytyy hyödyttää kaikkia kansalaisia ja varsinkin kaikista köyhimpiä, syrjääntyneimpiä ja haavoittuvimpia kansalaisia. Sosiaalivaikutteiset investoinnit ovat kehittyneet viime vuosikymmenen aikana innovoivaksi lähestymistavaksi liiketoiminnan hyötyjen lisäämiseen maailman köyhimmille ja syrjääntyneimmille väestönosille. Sekä mitattavissa olevaa sosiaalista että taloudellista tuottoa tuottavat yritykset voivat tuoda tehokkuutta, innovaatiota, vastuuvelvollisuutta ja laajempaa ulottuvuutta kehitystoimiin. Julkisia varoja voidaan käyttää tämäntyyppisten investointien tukemiseen ja edistämiseen jakamalla riskejä ja tukemalla lisäksi tervettä liiketoimintaympäristöä varsinkin vähiten kehittyneissä ja konflikteista toipuvissa maissa. Nämä uudet liiketoimintamallit voivat täydentää jo olemassa olevia malleja varsinkin sellaisilla aloilla, jotka eivät perinteisesti ole olleet liiketoiminnan suosiossa, mutta jotka ovat olennaisia köyhimmille, kuten koulutus ja terveys‑ ja sosiaalipalvelut.

5. Jotta liiketoiminta tekisi hyvää tuottamatta samalla vahinkoa, yksityiseltä sektorilta täytyy vaatia samoja kansainvälisiä avoimuuden ja vastuuvelvollisuuden standardeja kuin kaikilta muiltakin toimijoilta. Raportin 6. luvussa käsitellään vastuullisen liiketoiminnan periaatteita ja standardeja sekä sitä, miten niiden noudattaminen voi antaa vastuullisille yrityksille sellaista hyötyä, joka parantaa niiden nettotulosta samaan aikaan kun se tuottaa positiivisia tuloksia ihmisille ja planeetalle. Yritysten roolin ja valtion roolin täytyy täydentää toisiaan vastuullisten liiketoimintatapojen toimeenpanossa, edistämisessä ja aktivoinnissa. OECD:n toimintaohjeet monikansallisille yrityksille auttavat niitä optimoimaan panoksiaan ja tukemaan vastuullisia ja vastuuvelvollisia liiketoiminnan käytäntöjä varmistaakseen, että investointien määrä sopii liiketoiminnan laatuun sosiaalisen, taloudellisen ja ympäristöllisen hyödyn tuottamiseksi.

Raportissa annetaan esimerkkejä siitä, kuinka OECD kannustaa vuoropuhelua ja luo tilaisuuksia yhteistyöhön monien kestävään kehitykseen osallistuvien sidosryhmien välillä. Siinä esitellään myös käytännön esimerkkejä yhtiöistä, jotka ovat jo nykyisin mukana kestävän kehityksen ja osallistavan kasvun edistämisessä kehittyvissä maissa. Nykyisellä globalisaation, teknologian nopean kehityksen ja arvokkaista resursseista kilpailemisen leimaamalla aikakaudella on tärkeää muistaa, että yritykset menestyvät kun maailma voi hyvin.

Summary of
OECD (2016), Development Co-operation Report 2016: The Sustainable Development Goals as Business Opportunities, OECD Publishing.
http://dx/doi.org/10.1787/dcr-2016-en

© OECD

Tämä yhteenveto ei ole virallinen OECD-käännös.

Tämän yhteenvedon kopioiminen on sallittua sillä edellytyksellä, että OECD:n tekijänoikeudet ja alkuperäisen julkaisun nimi mainitaan.

Monikieliset yhteenvedot ovat käännettyjä otteita OECD:n julkaisuista, jotka on julkaistu alun perin englanniksi ja ranskaksi.

Julkaisuja on saatavilla maksutta OECD:n verkkokirjastossa osoitteessa www.oecd.org/bookshop

Lisätietoja antaa: OECD Rights and Translation unit, Public Affairs and Communications Directorate Sähköposti:, rights@oecd.orgfaksinumero: +33 (0)1 45 24 99 30.

OECD Rights and Translation unit (PAC)
2 rue André-Pascal, 75116
Paris, France

Vieraile osaston verkkosivuilla osoitteessa www.oecd.org/rights