OECD >Multilingual Summaries

Development Co-operation Report 2014

Mobilising Resources for Sustainable Development

Summary in Estonian

Arengukoostöö aruanne 2014

Säästva arengu jaoks vajaminevate ressursside koondamine

Eestikeelne kokkuvõte

Aastatuhande arengueesmärgid peaksid olema 2015. aastaks täidetud, aga paljud arenguprobleemid on veel lahendamata ja uusi tekib juurde. 2015. aasta järgsete eesmärkide puhul, mida rahvusvaheline kogukond praegu ÜRO Peaassamblee egiidi all arutab, on sotsiaalsed, keskkondlikud ja majanduslikud küsimused koondatud ühte säästva arengu eesmärkide kogumikku.

Käesolevas arengukoostöö aruandes (teine 2015. aasta järgseid eesmärke käsitlevast triloogiast) küsitakse: mida teha selleks, et koondada nende eesmärkide saavutamiseks vajaminevaid ressursse?

Kuidas rahastada säästvat arengut?

Veel hiljuti nähti ametlikku arenguabi arengu rahastamise põhiallikana (1. peatükk). Ulatuslikumate üleilmsete säästva arengu eesmärkide saavutamiseks on vaja aga veel palju rohkem ressursse. Samal ajal moodustab ametlik arenguabi ainult ühe osa arengu toetamisse suunatud rahavoogudest: 2012. aastal moodustas ametliku arenguabina antud 135 miljardit USA dollarit kõigest 28% OECD Arenguabi Komisjoni (DAC) 29 liikmesriigi ametlikest ja erasektorist tulnud rahavoogudest. Üldiselt said arenguriigid 2012. aastal DAC‑riikidelt 474 miljardit USA dollarit koos ametliku arenguabiga ja muude ametlike rahavoogudega: riigiorganite poolt turulähedastel tingimustel ja/või kaubandusliku motiiviga antud rahalised vahendid (4. peatükk); erarahastamine turutingimustel, nagu otsesed välisinvesteeringud (5. peatükk); eratoetused heategevusfondidelt ja valitsusvälistelt organisatsioonidelt (8. ja 9. peatükk). See näitab, milliseid mitmekesiseid rahastamisvõimalusi saavad kasutada arenguriigid – need võimalused muutuvad järjest innovatiivsemaks ja neil on suur finantsvõimenduse potentsiaal (peatükid 6, 11 ja 15).

Käesolevas arengukoostöö aruandes sisalduvate ideede hulk annab tunnistust uuest ajastust, mis on täis võimalusi arengu rahastamiseks. Arenguriigid toetavad üksteist lõuna‑lõuna suunalise koostöö raames (3. peatükk); sihtasutused, otsene toetuse andmine (8. peatükk) ja sotsiaalsed ettevõtted (16. peatükk) pakuvad uusi võimalusi ning suurt potentsiaali omavad ka rahasaadetised hooajatöölistelt. Siiski ei põhine kõik need rahastamise tüübid samadel põhimõtetel nagu ametlik arenguabi – ka pole nende kõigi eesmärgiks säästev areng.

Muude ressursside valguses tuleb hakata vaatama ametlikku arenguabi uue pilguga.

Lisaks rahalistele põhjustele on veel teisigi põhjuseid, miks arengukoostöö roll üleilmse säästva arengu saavutamise kontekstis vajab läbivaatamist.

Säästev areng ei tähenda enam seda, et põhi annab lõunale abi, vaid see on tasakaalustatud võimaluste, vastutuse ja valikute jagamise küsimus.

Üha rohkem arenguriike toetab omaenda arengut ja on ise arengukoostöö pakkujaks (2. peatükk).

Vaesuse vähendamine ja säästev areng sõltuvad aina enam nn passita probleemide lahendamisest – sõjad ja konfliktid (19. peatükk), keskkonna‑ ja kliimaprobleemid (18. peatükk), ebakindel finantskeskkond, ebaausad kaubandustingimused (21. peatükk) ja nakkushaigused –, need kõik on probleemid, millega traditsioonilised arengut puudutavad lähenemisviisid toime ei tule (17. peatükk).

Selliste üleilmsete probleemide lahendamine nõuab panust kõikidelt osalistelt, kellest igaüks peab võtma vastutuse individuaalsete ja kollektiivsete ettevõtmiste eest.

Ametlik arenguabi on endiselt oluline

Selles laienevate võimaluste ja kasvavate probleemide kontekstis on ametlik arenguabi jätkuvalt oluline säästva arengu jaoks, eriti kui seda kasutatakse strateegiliselt ja arukalt. Võiks tuua järgmise näite.

Ametlik arenguabi võib anda olulisi rahalisi vahendeid ja toetust nõrkadele ja kõige vähem arenenud riikidele, millel on raske muid ressursse ligi tõmmata või leida (19. peatükk).

Ametlikku arenguabi saab kasutada investeeringute atraktiivsemaks muutmiseks kõrge riskiga olukordades riski hajutamise ja jagamise teel ning stiimulite loomisega (peatükid 11, 12 ja 15).

Ametlik arenguabi aitab võimekuste arendamise ja heade tavade jagamise teel riikidel oma kodumaiseid ressursse kasutusele võtta ja hallata (peatükid 7 ja 14).

Ametlik arenguabi toetab positiivse arengu‑ ja investeerimiskeskkonna loomist poliitikareformidega sellistes valdkondades nagu investeeringud ja kaubandus (peatükid 12 ja 21).

Areng hakkab üha enam saama jõudu riikidelt endilt

Arenguriigid kasutavad üha rohkem oma potentsiaali omaenda arengu toetamiseks ja muutuvad abist sõltumatuks. Näited sellest, kuidas nad seda teevad.

Nad suurendavad oma maksusüsteemide võimekust. Absoluutarvudes ületab maksutulu ametliku arenguabi: Aafrikas 2012. aastal kogutud maksutulu oli kümme korda suurem kontinendile antud arenguabist (peatükid 1, 7 ja 14).

Loovate viiside leidmine välisriikides töötavate hooajatööliste pidevalt kasvava rahasaadetiste hulga kasutamiseks. Paljude riikide jaoks on rahasaadetised kõige suurem välisrahastamise allikas, moodustades 2012. aastal 351 miljardit USA dollarit – olles sellega suurem kui ametlik arenguabi ja otsesed välisinvesteeringud (10. peatükk).

Vajalike poliitikameetmete ja keskkonna loomine, et tõmmata ligi investeeringuid teiste riikide, kaasa arvatud teiste arenguriikide ettevõtetest (12. peatükk).

Võitlus korruptsiooniga ja raha kaotamisega ebaseaduslike rahavoogude tõttu (13. peatükk).

Järgmised sammud

Maailm suudab rahastada säästvat arengut, ressursid selleks on olemas. Üleilmne kogukond peab vaatama üle saadaolevad rahastamisvõimalused ning neid kasutama, kaaslooma ja jälgima, et saavutada 2015. aasta järgsed eesmärgid. Muu hulgas on käesolevas aruandes toodud esile järgmised olulisemad meetmed.

Ametlik arenguabi tuleb suunata sinna, kus seda on kõige rohkem vaja – kõige vähem arenenud ja kõige nõrgematesse riikidesse – ning seda tuleb kasutada teiste ressursside koondamiseks.

Ametliku arenguabi kontseptsioon tuleb ümber korraldada, et see täidaks oma eesmärki ka praeguses finantskeskkonnas.

Tuleb kasutada innovatiivselt kõiki rahastamisallikaid, millel on potentsiaal aidata saavutada 2015. aasta järgseid säästva arengu eesmärke.

Tuleb parandada kõikide rahalise abi andjate vahelist koostööd ja vastastikust tuge, et aidata kaasa 2015. aasta järgsete säästva arengu eesmärkide saavutamisele.

Tuleb toetada kohalikke ja üleilmseid poliitilisi reforme maksude, rahastamise, investeeringute ja kaubanduse valdkonnas ning tagada sidusus riiklike ja rahvusvaheliste poliitikameetmete vahel.

Tuleb seada sisse õiguslikud alused ja koostöö ebaseaduslike rahvusvaheliste rahavoogude piiramiseks.

Tuleb olla poliitiliselt julge ja innovatiivne üleilmsete hüvede rahastamise alal, nagu stabiilne kliima või rahu ja julgeolek, ning hakata töötama välja vajalikke struktuure ja mehhanisme nende elluviimiseks.

Summary of
OECD (2014), Development Co-operation Report 2014: Mobilising Resources for Sustainable Development, OECD Publishing.
http://dx/doi.org/10.1787/dcr-2014-en

© OECD

Käesolev kokkuvõte ei ole OECD ametlik tõlge.

Käesoleva kokkuvõtte kasutamine on lubatud OECD autoriõiguse ja originaalse väljaande pealkirja mainimisel.

Erinevates keeltes kokkuvõtted on väljavõtted OECD esialgsest inglis- ja prantsuskeelsest väljaandest.

Need väljaanded on saadaval OECD internetipoest aadressil www.oecd.org/bookshop

Täiendavate andmete saamiseks pöörduge OECD Õiguste ja tõlgete üksuse poole avalike suhete direktoraadis aadressil

rights@oecd.org või faksinumbril: +33 (0)1 45 24 99 30.

OECD Rights and Translation unit (PAC)
2 rue André-Pascal, 75116
Paris, France

õiguste ja tõlgete üksus:www.oecd.org/rights